Keresztesviräguak, Cruciferae. 393 
Rumelica VzLen. Böhm. Gesellsch. 1887, 448 pro spec., a valamivel nagyobbtermesü, 
lazafürtti elteres, egyfele szörezettel, a Bd, de Budapest, Soroksär, Gyoma, Baziäs, 
Szvinicza körül is. — Ellenkezöje a var. eumicrocarpa Bors. TTK. 1884, 155, v. ö. 
VELEn. Fl. Bulg. 43. Täskäja felenyivel kisebb, sürü, a Roripa Austriaca-t hozza 
emlekezetbe, termeskocsäna csaknem egeszen vizszintes. Bf, Al ritka, Budän gyakoribb. 
1130. Nestia panicnlata 1. 641 sub Myagro, Väszoly müvelt földjen. 
1131. Soria Syriaca L. 1763, 895 sub Anastatica (Zuclidium S.R. Br.), mezei 
üt m. Kh (Dunias S. GaErın., SzZHW), Ks, Bf Bors. ÖBZ. 1893, 360). 
1132. Myagrum perfoliatum L. 640, Kh (SzZHW), Bf, A (Rel. Kır. 116), Ks 
mezöin szälonkent. 
1133. Calepina Corvini Aır. Fl. Pedem. I. 1785, 256 sub Crambe, munkaält h. 
Bf (Sıcm. 47), Bd (Sımk.), Kh (Dunias cochleariordes W. et Kır. Ic. t 107, SzHW). 
1134. Bunias orientalıs L. 670, munkält Es bokros h. Bf (Sıcm. 47), Sf. 
1135. Thlaspi arvense 1. 646, SzZHW. es 1136. Th. perfoliatum 1. 646, SImk. 
mezön elszörva md. 
113%. Lepidium campestre -L. 646 sub Thlaspide, Sıuk., SzZHW, — 1138. /. 
ruderale L. 645, SZHW es 1139. L. drabae L. 645, SzZHW (Cochlearia dr. L. 1763, 
SzZHW) szäraz mezön, üt m. md. Utöbbin Al, A, Bf, Kh Phytoptus longior Na. var. 
drabae ej., aBd elzöldülve. -— 1140. Z. perfoliatum L. 643, Kh (SzHW), Bf (Sıcm. 
47), A, Sf. — 1141. L. graminifohum 1. Syst. X. 1759, 1127, valöszinüleg römai 
behurezoläs (192. o.). Häz es falu körül, gazos h. Kh!, T! (Rel. Kır. 8), Szgl (Kır. 
Slav.), Zänka (Has. 13), Vd-lak, Tp (Z. ruderale? Fıar. TTK. 1887, 310). 
1142. Hutchinsia petraea L. 644 sub Lepidio, szikläs helyen Bf (Sıcm. 47), 
Kh (SzZHW), Gys, kivält a Szoroshadban ! 
1143. Bursa pastoris I.. sub Thlaspide, SzZHW (Capsella b. p. MoEncH), mezön 
md. gyakran Cystopus candidus (PErs.) peneszszel. 
1144. Aecthionema saxatile L. 646 sub Thlaspide, Bf, A hegyein (Thlaspı sax. 
Rel. Kır. 116) böven, SzK szikläs h., Veszpremben a Fejesvölgyben (Pıruız) ; — 
var. obtusifolium DC. Syst. II. 1821, 558, Bf es A hegyein a töalakkal vegyest , — 
var. gracile DC. 1. c. 559 pro sp. u. i. (Bors. Pall. Lex. I. 1893, 120, ÖBZ. 1893, 
360). Hogy az Ae. gracile DC. nem mäs, mint az Ae. Banaticum Janxa (Ae. saxa- 
tile B biforme G. Bkck), vagyis a heterocarpiära hajlandö, feligmeddig egyrekeszes- 
termesü alak, kitünik DE CAnporLLE szavaiböl. Az 6 Ae. gracile-je härom alakböl 
egyesült. Az elsö termesztett alakr6l (a mely tehät elsö helyen Ae. gracile) i. h. a 
következöket mondja: «Siliculae aliae in eodem individuo biloculares polyspermae, 
aliae biloculares dispermae, nonnullae uniloculares, monospermae». Ez az Ae. Bana- 
ticum sajätsäga is. Az Ae. gracile Freyn, Fl. v. Süd-Istr. 39 ellenben — var. bienne 
Bors., silicula quoque paulo minore ab Ae. saratile diversum. Habitat in Carniolia 
(Adelsberg) nec non in litorali Hungarico. Silicularum alae hinc et inde denticulatae. 
1145. Biscutella didyma 1. 553 (excl. var. ö, quae D. Apulam 1. Mantissae Il. 
254 sistit) ex descript., synon. et loco natali horti Cliff. 329: veluti «supra Thermas 
Badenses in vicinis collibus, colliumque catena, quae ad Danubium usque excurrit» 
(Synon.: Thlaspi clypeatum Cıwvs. Pann. 471! et 472, a Linnaro quoque citatum, 
B. laevigata a. asperifolia Nkır. Fl. N.-O. 756, 1859, Clypeola didyma Crantz Stirp. 
Austr. ed. 2, I. 20, 1769, B. didyma Cram. Elench. 191, Jaco. Enum. 117), Kh 
(SzZHW), Gys! völgyeiben &s hegyein helyenkent böven. A hazänkböl is emlegetett 
B laevigata |. Mantissa II. 255, 1771 (B. /ucida DC. Monogr. Bisc. 1813, 19 [Dissert.| 
nr. 20, t. 7, B. laevigata var. glabra Gau». Fl. Helv. IV. 1829, 235, «ob folia nuda 
s. subscabra, margine scabra») mäs növeny, valamint a D. alpestris W. et Kır. Pi. 
rar. Hung III. 1807, t. 228 (2. laevigata var. macrocarpa Koch, Synops. I. 1837, 71), 
a Balaton körül most nem terem. Ezeket a fajokat Lnn& @-aknak jelöli, a mienk 
ketsegtelen többnyäri; — var. hachycarpa Bors. ÖBZ. 1893, 360. Gys völgyeiben. 
A B. longifoha Wir. Delph. III. 1789, 305 (DB. saratilis Schr. in Lam. et DC. Fl 
Fr. IV. 1805, 690) geografiailag is mäs növeny. 
1146. /satis tinctoria L. 670, Kh (SzZHW), Sf, Lepseny közt a vasüt menten, 
a part fele, keves. 
