Harmatfüfelek, Droseraceae. Ibolyafelek, Violaceae. 395 
79) Bf (295. old.), Bd, Gys, Kh hegyein,; — var. /anceolatum WiLı., Cistin. desecr. 
monogr. 1856, 113, Kh. — 1158. 7. chamaecistus Mir. Dict. VII, n. 1, 1768, foliis 
discoloribus (#4. vulgare GazRIN. 1788), a bp sziklatördelekei közt: Kh (SzHW), 
Särkänyerdö (Has. 11), Gys!, Dörgiese!, T (Has. 17), Bf-töl (Cistus h. Sapı., H. 
tomentosum SM., SIMK.) VB-ig eleg gyakori; Budapest hegyein nem terem; — var. 
pustarum Bors. Ak. Közl. XXV. 5. 1893, 19, Kh, Gys, A, SzK, VB szikläs hegyein, 
ritka. Gyötrösön elzöldülve. — 1159. 4. fumanum L. 525 sub Cisto, Bf, A (Sıcn. 
47, Kır. Bar.), Koloska, Csp, Gys; nemelyiket az aranka (Cuscuta Epithymum) ege- 
szen ellepi. Kivälö aprö cserjeje a pusztai vegetatiönak, hihetöleg mint mediterrän 
elem magyarosodott. — 1160. #. canım \L. 525 sub Cisto, Kh, Bf (#. marifolium 
SzHW; MH. vineale Pers., SImK.), VB a malomvölgyi hegyeken. 
79. esalad. Harmatfüfelek, Droseraceae. 
1161. Drosera rotundifolia L. 281, Szgl läpos h. (Sıcm. 46—-47), lehet, ma 
csak Tp, mert amott a läp kiszäradt. Vd-lak €es Vd-fok lapjan (WıErZB. mspt. 25, 
Bors. TTK. 1897, 208, SZHW). D. longifolia L. 282, Vd (Wiıerze. 25, SzHW, 
Borg. i. h.) jüul. aug.; ma aligha 
80. csaläad. Zbolyafelek, Violaceae. 
1162. Viola ambigua W. et Kır. Ic. t. 190, 1804, A es Csp közt, a Peter- 
hegynek delkeleti veröfenyes, füves, erdötlen lejtöjen, Bf, Ks völgyeiben, de eleg 
ritka Jellemzö pusztasägi növenyünk. Hybrid kapesolata eleg gyakori. — 1163. V. 
Haynaldı Wıesg. in Barnıız: Herb. Europ. 1876, 3133, ÖBZ. 1877, 153 (V. ambigua 
x Austriaca), Peterhegyen es Ks völgyeiben. Variat stolonibus abundis elongatis 
(V. perstolona Borg. ined. ad Bekäs-Megyer). — 1164. V. Medlingensis Wiss. 
ÖBZ. 1886, 190, Csp, A. — 1165. V. revoluta nm in RcaB. Fl. Germ. exc. 1832, 
705, BorB. in HALLIER, Koch Synops. III. 1890, 192 (V. ambigua X hirta), Peterhegyen, 
Bf es Ks völgyeiben. — 1166. V. Dioszegiana BorB. Magy. Növ. Lap. 1890, 79, 
HALLIER, 166, 191 (V. ambigua X collina), Peterhegyen. — 116%. V. hıirta L. 934, 
SzHW, Sımk., abp füves lejtöin, — var. subeiliata Borg. Vasvärm. növ. 253, T, Gys. 
A V. hırta-nak elterese, de nem a V. hirta es V. collina hybrid combinatiöja, 
mint G. Beck Fl. N.-Ö. 511. old. ällitjia. — 1168. V. permixta Jorv. Observ. VII. 
1849, 6 (V. hirta x odorata), a Bd, Gys, Kh völgyeiben. — 1169. V. interiecta 
Borg. in HALLiER 190 (V. collina X hirta), Gys völgyeiben. — 1170. V. adulterina 
(Gropr. These de I’ hybrid. 1844, 18 (V. alba x hirta), a Bd. — 1171. V. Kerneri 
WızsB. ÖBZ. 1880, 189 (V. Asien x hirta), VB, Csp, A, Bf, a Bd, Kh. — 
1172. V. collına Bess. Catal. h. Cremen. 1816, 151, füves hegyeken &s völgyekben: 
SzK, A, Bf, Bd, Vanyarez, Gys es Kh. — 1173. V. Wiesbaurii SaBr. ÖBZ. 1884, 
133 (V. alba X collina), a Bd. — 1174. V. suaviflora Bor. et H. Br. ÖBZ. 1890, 
26 (V. Austriaca X collina), stipulis dorso hirtis, Bf, Csp, Gys, Kh völgyeiben. — 
1175. V. Merkensteinensis Wırsg. in Har. et Br. Nachtr. 1882, 166 (V. collina x 
odorata), Gys, Kh völgyeiben, ritka, Bf. — 1176. V. odorata L. 934, SzZHW, Sınmk., 
a bp füves h. md. Fd hegyen, H. — 117%. V. subodorata Bors. ÖBZ. 1890, 134, 
ap. HArLıer 185, A, Csp hegyein. — 1178. V. Vindobonensis Wiss. ÖBZ. 1880, 
191 (V. Austriaca » odorata), a Bd, Gys, Kh. — 1179. V. pluricaulis Bor. in HALLIER 
l.c. 179 (V. alba x odorata), a Bd. — 1180. V. Austriaca A. et J. Kern. Berichte 
d. naturw.-medic. Vereins in Innsbr. III. 1872, LXXI, a bp füves bokrai között md, 
H, Kt, Fd; böven a Bd; — var. subleiocarpa Bors. exsicc., foliis longe petiolatis, 
fimbriis stipularum elongatis, capsulis omnino aut fere glabris, his posterioribus ad 
angulos praesertim sparse et brevissime puberulis. Capsula V. Austriacae dense 
