Kossuthcsillagfelek. Ezüstaszottfelek. Ludhürfelek. k 397 
Cucumis sativus J,. 1012, C. citrullus L. 1010 sub Cucurbita, C. melo L. 1011, — Cucur- 
bita pepo L. 1010, — C. maxima Ducn. in Lam. Encycl. II. 1786, 151, -— C. /Zagenaria L. 1010, 
termesztik. — ‚Söcyos angulatus L. 1013, Kh keritesen (SZHW), n. v. — Zeballium eloterium L. 
1010 sub Momordica, Lepseny ugarjän (Herm. I. 129). 
82. csalad. Kossuthesillagfelek, Portulacaceae. 
1195. ZPortwlaca sativa Haw. Misc. 136, 1803 (P. oleracea SzZHW, non L.) 
zöldseges h. Es szöllöben md. 
P. grandiflora Hoox. Bot. Mag. III. 1829, 2885, /P. megalantha Steun. Nomencl. 11. 1841, 
383) kertben, ez a kossuthesillag \agy tizörai. 
83. csaläd. Kzüstaszottfelek, Paronychiaceae. 
1196. Hermaria glabra L. 218, a Bd (Sımk) füves h. s a partjän ritka. — 
119%. 4. kirsuta L. 218, Kh (SzZHW), Bg, a Bd tetejen! (Sımk), a Kökapuban, 
Tördemicz es Szgl közt ärok mellett. — 1198. #. incana Lam. Encycl. III. 1789, 
124, T, Bf A füves h. (7. multicaulis Kır. Rel. 116), Al. 
1199. Paronychia cephalotes M. Bies. Fl. Taur.-Cauc. III. 1819, 169, sub Ille- 
cebro (P. capıtata Aut., /. Paronychia Arv., SzZHW, non L. sub Illec.; /. cap. Rel. 
Kır. 8, 116, P. Kapella |sic| Sımk. non Haco.) dolomit szikläk hasadekäban &s 
morzsalekän jellemzö füvünk a bp., Kh-töl (Gys! Särkänyerdö; Has. 11), Dörgicse 
Csp. Koloska), T-on (HırıEgr. 40), Bf-en (Sıcm. 47) ät Al-ig. A Bd n. v. 
1200. Scleranthus annuns L. 406, Kh (SZHW), T 'Sımk.) es Bd körül; — var. 
collinus Hornung in Op. Naturalientausch 1825, 233, a Bd Kökapujäban. 
84 csaläd. Zudhurfelek, Alsinaceae. 
1201. Buda rubra L. 423, sub Arenaria, SZHW (A. rubra a campestris L. 
i. h.; Alsine rubra « Crantz Instit. II. 1766, 407, Buda rubra Dumort. Fl. Belg. 
110. Borg. Pötfüz. 1892, 236, Spergularia rubra Prest. Fl. Cech. 1819, 95; Lepi- 
gonum rubrum \NAHLENB. Fl. Gothob. 45, Tissa campestris Pax in ExcL. Prantt: 
Pflanzenfam. III. 1, 85, 1889) iszapos h. a Bd körtil (Sınk.), Fokszabadi (Kır. Bar.), 
Kh, Sf. — 1202. 3. marina L. 423, pro var. Arenariae rubrae (Spergularia media 
var. heterosperma FEnzL in Lepver. Fl. Ross. II. 1844, 168, Arenaria salina Pr&sL. 
Fl. Cech. 93, 1819, Arenarıa heterosperma Guss. Suppl. Fl. Sic. 129, 1832-43, 
Lepigonum m. Bors. FK. 472, Buda m. Bors. Pötfüz. 1892, 236, Fokszabadi (Kır. 
Bar.), Ks, Sf, Szäntöd, Bg nedves, sös partjäan szälonkent. — 1203. B. media L. 
1762, 606 sub Arenaria, Dun. i. h., Borg. Pötfüz. 1892, 236 (Spergularia med. var. 
marginata FEnzL 1. c. 168, Arenaria marginata DC. Fl. Fr. IV. 1805. 793, Lepi- 
gonum marinum \Wantene. Fl. Gothob. 47, Z. salinum Fr. Nov. Mant. II. 34, Z. 
marginatum Koch, Flora 1841, II. 505, Alsine marina Wauteng. Fl. Suec. 281) 
“ Szäntöd Es T nedves partjän. V. ö. Pötf. i. h. 
1204. Spergula arvensis L. 440, SZHW (var. vulgarıs Born.) Sf partjän. 
1205. Sagına procumbens L. 128, a Bd (Sımk.), Kh (SzHW) hegyeinek nedves 
h. — 1206. S. depressa Schurız, Prodr. fl. Starg. suppl. 1819, 10; cfr. M. et Koch 
D. Fl. I. 866 (S. patula Jorn. Obs. 1846, 25; S, dichotoma Hkvrr. Bot. Ztg 1853, 
626), a Bd tetejen, Kh (S. czliata Sımk., non Fr., S, apetata SzZHW, non L.). 
120%. Alsine caespitosa Enru. herb. 55, Beitr. V. 1790, 177, ex Hercynia, sub 
Arenaria; Horrm. Deutschl. Fl. 1791, 155, 1800, 206, Wırın. Sp. pl. I. 724 (A. verna 
