402 Härsfafelek, Tiliaceae. 
Desr. Catal. hort. Paris, 1801, Vent. Mem. de l’instit. nat. d. scienc. 1803, 12, t. 
IV. 2) csak ültetve, Bf (Sıcm. 48) parkjäban szep fäk, Kh (SzHW), H, Ks. Sımk. 
Hazänk härsf. 394 B.-Füred erdeiböl is emliti. Füredröl hozott egy ägacskänak a 
zäszlöja rövidnyelü, a töveböl rügy nö ki. Ebböl az lätszik, hogy a zäszlö (spatha) 
elsö levele a virägzatnak. Ugy is mondhatö, a virägburok a rügygyel együtt a 
virägzat nyelere tolödott. Gubacsa: Erineum sp. a levelen, Bf, Phyroptus (Ceratoneon) 
extensum Br. (Bf, Szepr. 24). Nyäron €s öszre a levele meglehetösen lekopaszodik 
(var. calvescens Scuur, Enum. pl. Transsilv. 131); — var. petiolarıs IT, IMaacır, IL 
1824, 514 (var. obligua '[Hümen, ÖBZ. 1877, 333, var. inaegualis Sımk., Hazank... 
härsf. 1888, 318, inaegua Bors. Botan. Centr.-bl. 1889, 168), Bf ligetjeben, — var. 
parvifrons Bors. Botan. Centralbi. XXXVI. 1889, 167 (7. alba a. microphylla SCHUR, 
Enum. pl. Transsilv. 131, non Venr. 1803) u. i. Nemelyik levelenek föeren egymäs 
utän sorban apr6 daganatforma gubacs is van; — var. Zrichogyna BoRB. in BAENITZ 
Herbario Europaeo 1892, sed anno 1891 edito p. 3, n. 6738, triente styli inferiore 
tomentoso, foliis cordatis, hinc-inde duplicato-serratis, subtus tenuiter cano-tomen- 
tosis, axillis imberbibus, u. i. Bibeszälänak molyha a 7. heterophylla Next." fele 
vonja, de a levele az erek szögleteiben premezetlen, egyeb sajätsäga sem ter el 
a T. tomentosa-töl, — var. platyspatha Bors. in Barnızzı Herbario Europaeo, 1896, 
sed anno 1895 edito, p. 2,n. 8409, spathis multo maioribus, dilatatis (25 cm. latis), 
foliis parum obliquis. U. o.; — var. subvıtifolia BORB. ÖBZ. 1887, 147, foliis grosse 
duplicato-serratis. U. o. Cecidomyia tiliaria Rkaum. nevü gubacs is van rajta. — 
1272. T. virescens SpacHh, Annal. d. scienc. nat., 2-e ser. botan. tom 2, 1834, 344, 
pro var. T. argenteae (T. argentea b. glabrescens ej. ibid. 346, t. 15, n. 1, fig. e, 
T. Haynaldiana Sımz. M. Növ. Lap. XI. 1887, p. 1, 7. su6-platyphyllos X. tomentosa). 
Bf parkjäban. Spach szavai: «foliis subtus virescentibus, fere glabris, nucibus elli- 
psoideis, acuminatis> (ex icone conspicue costatis!), toväbbä «e seminibus typis (sic) 
speciei enata; an hybrida?» azt igazoljäk, hogy a 7. wirescens a T. platyphyllos €s 
T. tomentosa fajvegyülecke. Ha a gyanitott hybrid a töalak magväböl nött ki, csak 
ügy magyaräzhatö, hogy a 7. fomentosa petejet a T. platyphylios fogantatta, a kelet- 
kezett mag mär nem a 7. fomentosa-&, hanem a ket szülö ivadekäe. BRAUN SANDOR 
SpacH növenyet ismerte es Dörr Rhein. Fl. 677, 1843 szinten igy Ertelmezte, a mi 
tökeletesen helyes. A Spach közölte rajza a termesnek szinten ezt igazolja. Az 
elesen bordäzott es kihegyezett termes a 7. fomentosd-€ nem lehet, mär ez is elesen 
elkülöniti a 7, virescens-t a T. tomentosa-töl, — var. Füredensis G. Hermann, Term.-r. 
Füz. 1885, 281 pro forma 7. grandıfoliae, «folia mediocria, longiora quam lata, 
basi obliqua cordata, szöfus arachnoideo-szellari-pilosa, bracteae magmue». «Bf a 
parkban, Aräcs fele, üt mellett» (Herm. I. 281). A savanyü viz kütja mellett! (BoRB. 
in Barnırz, Herb. Europ. 7327). Ez a nagyobb-levelü, kivält pedig nagy- €s szeles- 
zäszlös elter&s szinten a nevezett szülök fajvegyüleke. Termese alig bordäs, göm- 
bölyded, vagy ellipsoid-gömbölyded, rövid-csücsü,; különben a T. virescens-töl (7. 
Haynaldiana) nem különbözik. A szeles virägburok gyakran szabälytalanul kievö- 
dött, elferdült, vagy mäskep elterö6. Lehet, csak az alja van meg, s vele együtt a 
virägzat nyele is megrövidült, lehet elszelesedve s a csücson hasadva, forditott 
szivformäjü, vagy a szivalakü kimetszesbö6l nö meg ki kisebb-nagyobb darabja. 
Axillae foliorum tenuiter barbatae. — 1273. 7. Furanyiana! Sımx. Erdesz. Lap. 
XXV. 1886, 570 (7. super-cordata X tomentosa, levelenek kurta szivalakja a T. cor- 
data-ra emlekeztet;, 7. Heeyesensis Sınk. Magy. Növ. Lap. XI. 1887, 4) Bf ligetje- 
ben (HERMANN G. in Sımk. Hazänk ... härsf. 297, 326). Magam itt a 7. Furanyiana- 
val teljesen megegyezö ägakat szedtem; — var. subulmifolia BorB. ined. (/. super- 
ulmifolia % tomentosa). Ügy viszonylik a 7. Furanyiana-hoz, mint a T. ulmifolia 
ScoP. hosszabb es ferdebb leveleivel a 7. cordata-hoz. Levele ferde szives, a hosz- 
szasäga a szelesseget szembetünden tülhaladja, tehät a 7. ulmifolig-&hoz hasonlöbb, 
csaknem egeszen kopasz, de itt-ott a csillagszöröknek megvan a ketsegtelen nyoma, 
a visszäja deres-zöldes, a levelerek szögleteiben gyengen Es vörhenyesen premezett, 
I SpacH: Revisio Tiliarum p. 14. 
