Härsfafelek, Tiliaceae. Orbänczfüfelek, Hypericaceae. 403 
a szine sötetzöld, a keleti fajok mödjära kihegyezetten füreszelt, äga kopasz; kes- 
keny €s jö hosszü za0s2loja nyeletlen. Bf fasoraban Aräcs fele. Ezek a fajavegyült 
härsfak, noha a szüleikkel vegyest nönek, nehezen itt tämadnak, ültetettek, gyakran 
a keresked6ssel terjednek. A szülöföldjök azonban ketsegtelenül hazänk delibb resze, 
a hol a härsfa tajvegyüleke termeszetszerüen keletkezik. A var. subaulmifolia-t, mint 
elterest, nyeletlen zäszlöja a 7. Furänyiana-nak valamennyi elfajzäsätöl (var. eudi- 
midiata, T. Richter), az utöbbitöl meg a 7. ulmifolia belyegeinek tülsülya is meg- 
különbözteti. A levele ferde szivforma, de nem annyira csonkitott avagy kerekitett, 
mint a var. eudimidiata-€, a melyhez a var. w/mifolia eleg hasonlö. A 7. Richter! 
Borg. Botan. Centralbl. 37. köt. 1889. 161..old. a var. subwlmifolia-näl j6val pelyhe- 
sebb, ezenfelül inkäbb a 7. Zomentosa kepet viseli. — 12%4. 7. platyphyllos Scor. 
Fl. Carn. 1772, 1. 373 (7. grandifolia Eur#., SzZHW), Bf erd. (Hrrm., Sımk. i. h. 301), 
de e közseg nem Somogyvärmegyeben, a hogy i. h. olvasni, Kh (SzZHW). — var. 
leptolepis SpacnH. i. h 1834, 338 sub 7. molli, Bf partjan (Herrm. 11. 281), de a bractea 
sessilis nyomäan hamarabb a 7. apiewlata. — T. spectabilis Host. in Enpr. Catal. 
hort. Vindob. 1842, 264 Bf parkjaban spatha sessili et brevissime pedunculata. — 
T. apiculata Courtoıs: Mem. sur les Tilleules d’Europe 1835, 15,! Al, — 7! bieuspi- 
data Court. 1. c. 1835, 13, Bf, Bd. — 7. mutabılis Host: Fl. Austr. II. 1831, 60, Bf 
parkjäban (HErm., Sımk. i. h. 303), de SımonkAr KERNER Fl. exsicc. Austro-Hungarica- 
jaban (V. 31) a 7. mutabilist a T. platyphyllos-hoz vonja. Valöban csak gyengebben 
szörös elterese neki. — 2. pyramıdalis Host: Fl. Austr. II. 1831. 61, u. o. — var. 
sphenophylla Bors. ÖBZ. 1889, 363, A hegyein. — T. Ullepicii Bor». in BarnıTz 
Herb. Eur. nr. 6610, 1892, sed iam anno 1891 edita. Röviden ügy jellemezhetö, 
mint 7. corylifola Host. nyeletlen zäszlöval. A 7. Syinensis-töl Kmer in OswaLn 
Almanach 1893, 163, levelönek ki nem hegyezett, nem szälkahegyü foga, molyhos, 
ezen felül ritkäsan gyapjas, hosszas, bordäzott termese különbözteti meg. Alsöbb 
zäszlajänak rövidebb nyele is van. A 7. vitifolia-töl meg a T. apiculata-töl kopasz 
levele €s hajtäsa valasztja el. Bf parkjäban. — Z. praecor Hosr: Fl. Austr. Il. 1831, 
60, VB, Bf parkjäban, A, a Bd nyugati reszen, — var. glabrıfolia Rupr. Fl. Cauc. 1869, 
254 (T. obligua Rene. Icon. fig. 5146 et aut., non Hosr) Bf parkjäban. A 7! oöligua 
(Host, in Schmivr Österr. Baumzucht IV. 1822, t. 24) bibeszälänak az alja molyhos, 
tehät mäs elteres. — 1275. 7. Budensis BorB. et H. Br., Deutsche Bot. Monatschr. 
VII. 1889, 4 Bf parkjäban, a Zugligetben Budän s Liptö-Ujväar (RıcHter L.) körül 
is. Foliorum forma, colore eorum subtus glaucescenti atque serratura 7. subflavescenti 
Borg. similis differt fructibus globosis vel ellipsoideis, dense lanatis, tenuiter costatis. 
— 1246. 7. cordata Mir. Dict. ed. VII. 1768, n. 1 (7. parvifolia Eure., SZHW; 
T. Europaea SzHW, Sımk. 174, non L.) eredetileg honos, de csak elszörva, a bp 
nagyobb erdeiben szälank&nt; — var. ulmifolia Scop. Fl. Carn. 1772, 1. 374 pro spec. 
(var. ovalifolia Spach, 1. c. 1834, 334) Bd, Kh; — var. maior Spach, 1. c. 1834, 334, 
Kh, a Bd, Bf parkjäban, itt spathis fere sessilibus, Sf Söstava m. äkäczosban ; — 
var. erzocarpa Horm. in BorB. Vasvärm. növ. 1887, 266, Recse, Kh, Bd. 
Pi 
88. csaläd. Orbancsfüfelek, Hypericaceae. 
127%. Hypericum perforatum L. 785, SzZHW, Has. 17, füves mezön md; — 
var. angustifolium DC. Fl. Fr. suppl. 630, 1815, Al, VB, Bd, Kh, Vanyarcz; — var. 
pallidipetalum Bors. ined., floribus pallide ochroleucis, Kh (Cserszeg), Vanyarcz, 
Vällus völgyeiben. — 12%8. 7. acutum MoencH, Meth. 1794, 128 (H. tetrapterum 
Fr. Nov. 1823, 94, 7. quadrangulare SzHW) sed m., nedves h. nagyon elszörva: 
Bf, H, Tp, Recse. — 1279. H. barbatum Jaco. Fl. Austr. III. 1775, 33, Kh hegyein 
(Arv.). — 1280. H. montanum 1. Fl. Suec. 1755, 266, SZHW, Sınk., a bp nagyobb 
erdeiben elszörva; — var, Zernatınm Bore. ined. foliis ternis, Al erdeiben. Gyakoribb 
! Nouv. Mem. de l’acad. roy. des sciences de Bruxelles, tom. IX. 1835. 
26* 
