404 Fenyökefelek. Juharfafelek. Pacsirtaszärnyfelek. 
mint var. scaberulum G. Beck, Fl. N.-Ö. 1892, 531, VB, Bd, Gys, Büdöskut körül, 
de rendesen szälonkent. — 1281. 7. kirsutum L. 786, SzZHW, a bp erd., Recse. 
Tamariskafelek, Tamariscaceae. 
Tamariscus Germanicus L. 271 sub Tamarice, Kh (SzHW) tävolabb videken (Myrzcaria G. 
Disv. V. ö. Vasvärm. növ. 267); Zamarıx Gallica L. 270, ültetik. 
89. csaläd. Henyökefelek, Elatinaceae. 
1282. Zlatine alsinastra 1.. 368, SzHW, allö vizek szelen a Balatonnäl, Kh, 
valamint a Zala vize mellett (WIERZB. mspt. 19) n. v. 
90. csaläd. Fuharfafelek, Aceraceae. 
1283. Acer pseudoplatanus L. 1054, SzHW, Kh, a Csapi-hegyen ; gyakrabban 
ültetik. — 1284. A. pl/atanoides L. 1055, SzHW, ültetik, Kh, a Bd, Bf hegyein 
(SIMK.), SzK. — 1285. A. campestre L. 1055, SzHW, Has. 14, 16, 18, Sımk. (A. 
camp. var. hebecarpum DC. Prodr. I. 1824, 594), a bp md, a dp keriteseben, Bd 
paräs ägakkal; — var. molle Or. Flora 1824, I. 83, Bf, A, Szgl; — var. orylomum 
Borg. Term.-rajzi Füz. 1891, 78, A, Bf, Bd, Szgl hegyeiu ; — var. heterotomum BORB. 
EnsBRecsegesphld: A kopasztermesü fajtäk: var. Zrichopodum Bor. Bekesm. fi. 
1881, 94, Szgl, Bd; — var. collinum WaıLr. in DC. Prodr. I. 1824, 954, Al, Bf, 
Bd, Fd. — 1286. A. Tataricum L. 1054, Kh (SzZHW), Kt! erdejeben; Bf Prytoptus 
(Cephaloneon) vulgaris Br. gubacscsal (Sz£pL. 12). — A. Negundo L. 1056, ültetik. 
Vadgesztenyefelek, Hippocastanaceae. 
Aesculus Hippocastanum L. 344, ültetik (Hißpocastanum vulgare GxeRTN.). 
91. csaläd. Pacsirtassarnyfelek, Polygalaceae. 
1287. Polygala maior Jacg. Fl. Austr. V. 1778, p. 6, t. 413, Kh (SzHW), Bf 
(Sıcm. 48), A, Csp, Ks szikläs hegyein; — var. neglecta Kern. ÖBZ. 1868, 37, pro 
spec., Bf hegyein. — 1288. P. vulgaris L. 704, Kh hegyein (SzZHW, Sımk.). Nem 
lattam, lehet, hogy a következö6. — 1289. P. comosa SCHKUHR. Botan. Handb. Il. 1796, 
324, Bf (Sımk.), Dörgicse; — var. Moriana BRITTINGER, Flora IX. 1826, 729, BoRrs,, 
KocH, Synops Ill. 1890, 254, Kh, Gys hegyein, F retjen,; — var. subsempervirens 
Bors. TTK. 1897, 378, foliis inferioribus multo maioribus latioribusque, more /. 
amarae rosulantibus, perhiemantibusque, late lanceolatis aut obovatis, caulinis ceteris 
subito angustatis, lanceolatis lineari-lanceolatisque. Varietas enim subsempervirens 
proles breves tenuesque stoloniformes emittit, rosulä perhiemanti terminatas, ex 
cuius apice vere sequenti innovatio erit. Flores ut in typo. F, O-Buda meg a Räkos 
kisse nedves retjein. — 1290. /. amara L. Syst. nat. ed. X. 1154, 1759, Sp. pl. 
1763, 987, SzZHW, csak var. Dalatonica Borg. in Barnırzı Herb. Europ. 1894 (1895), 
nr. 7798, Kh (SzHW), Gys völgyeiben gyakori (Bors. TTK. 1896, 336), jüliusban 
mäsodizben is virit (P. amara var. brachyptera Cuopvar, Monogr. Polygalarum 1893, 
471, non GriseB. Enum. pl. Cubens. 1866, 12). Az ösibb vegetatio maradeka. Flores 
fructusque minores, quam in P. alpestri WAHLENB. Fl. Carp. 1814, 213, alae fructu 
paulo angustiores. Axis inflorescentiae glaber, in ?. alpestri breviter puberulus. A 7. 
amara insuper alä differt fructuum longitudinem non superante. — 1291. ?. ama- 
rella Crantz, Stirp. Austr. V. 438, 1769 (P. uliginosa Rcus. Pl. Crit. \. 1823, fig. 40, 
