406 Kutyatejlfelek. Euphorbiaceae. Szömörczefelek, Anacardiaceae. 
elszörva, — var. salöcetorum Jorv. Pugill. 1852, 138, Szgl körül (Z. Esula var. riparia 
Schur, Enum. 596). — 1308. £. paradora Schur, ibid. 1866, 596 pro var. £. esulae 
a Bd mürv. h. — 1309. 2. virgata W. et Kır. Ic. t. 162, 1803, Rel. Kır. 117, SzZHW, 
Sıcm. 48, Has. 17, mezön md. — 1310. #. /ucida W. et Kır. Ic. t. 54, 1801, Szgl 
mocsarai körül (Sıcm. 47). — 1311. Z. salicifolia Host, Synops. 1797, 267, a Bd. — 
1312. £. Pannonica Host, Fl. Austr. II. 1831, 566, «capsulis glabris», azutän pedig 
«germen pilis tectum», ügy Ertendö, hogy az eleinte pelyhes magrejtö megerve 
kopasz lesz. Lepseny, Sf mezein, Akarattya, Ks, A, Koloska, Bf es Aszöfö közt a 
szäraz levegön, helyenkent böven, T, Akali (Has. 14, 17), T hüvelyszerüen Össze- 
hajlott levellel (Cecidomyia sp., SzepL. 15); — var. Zrichocarpa Neirr. Fl. N.-Öst. 
1859, 848, Aszöfö es Bf közt; — var. pulverulenta Kır. in Schurr. Ö. Fl. 1814, II. 21, 
SzK Malomvölgyeben (Bors. TTK. 1897, 433). — Hasonlö keskeny, hosszas gallerka 
mäs fa) alakköreben is ismetlödik. Ilyen Budapesten, a Räkoson az Z. Gerardiana 
JAcQ. var. aeguifrons Bors. (TTK. 1897, 433), involucellis e basi latiore oblongo- 
lanceolatis, ideoque foliis caulinis magis similibus, a budai hegyeken pedig az 
E. polychroma Kern. var. 2sophylla Bore. (u. i. 1897, 433), involucelli foliolis oblongo- 
elongatis, latitudine quadruplo longioribus. — #. segetalis L. 458, Kh veteseben 
(Czompo: Diss. inaug. de Euphorb. 13, SzHW). Ujabban senki nem leli az orszäg- 
ban, hihetöleg az #. Graeca Boıss. et Sprunx. Diagn. I. 5, 53, 1844 iappang alatta. — 
1313. Z. Peplus L. 456, A, Kh elhagyott h. ritka. — 1314. £. falcata L. 456, 
SzHW, Rel. Kır. 9, Addit. 251, Sımk., müvelt h., zöldseg közt md; — var. pseudo- 
erythrosperma BorB. Vasvärm. növ. 269, Bf; — var. /richopoda Bor. i. h., u. i. — 
E. exigua L. 456, SzZHW, Sınk., a bp. müv. h., tarlöban. 
1315. Mercurialis perennis L. 1035, SzZHW, Sımk., a bp televenyesebb erdei- 
ben elszörva md. — 1316. M. ovata SternB. et Hoppe, Denkschr. Regensb. bot. 
Gesellsch. I. 170, 1815, SzZHW, Sıcm. 46, Czompo 10 (M. livida Port. in Baunc. 
Enum. stirp. ... Transsilv. 1816, III. 344) a bp füves, bokros lejtöin md, Dörgicse, 
SzK is. In convallibus ad Gyenes foliis nodo unico quaternato-verticillatis, ramos binos 
oppositos inde emittentibus; — var. /ongistipes BoRB. ined. (M. ovata Vıs. Fl. Dalm. 
III. 230, saltem pro parte). A level szeles tojäsdad v. tojäsdad-ländsäs alakjät &s 
nagysägät tekintve a rövidebb- €s szelesebb-levelü M. ovatd-val jöl megegyezik. 
Levele ki nem hegyezett, az alja nem keskenyedik, sürübben fogas, tehät a M. ovata 
töalakjäval megegyezö, de töle a megnyult levelny&l megkülönbözteti, mely a bekäs- 
megyeri hegyekröl vett peldän 4—8 mm. hosszü, a badacsonyin 10—15 mm. — 
A M. perennis meg a M. ovata közepalakja, utöbbihoz közelebb marad, de elter 
töle mind a ket felöl kopasz levelevel, melynek meglehetös hosszüu nyele van, a 
M. perennis-töl pedig azert, mert kurta levele szelesebb, lefel&E nem keskenyedik, 
sürübben csipkesfogas (v. ö. Neırr. Fl. N.-Öst. 853). A Bd bokros h, Tihany 
szikläi alatt, Aszöfö es Bf közt, a Farkasvölgyben Budan — 1317. M. annua L. 
1035, SzHW, Sımk., munkält &s zöldseges h. md böven. 
Puszpangfelek, Buxaceae. Buxus sempervirens L. 983, kertbe ültetik. ® 
Dioöfafelek, Fuglandaceae. Fuglans regia L. 997, ültetik. — $. nigra L. 997, eszak- 
amerikai, nälunk ültetett fa, szek&rüt mellett Gys &s Kh köszt. 
96. csaläd. Ssömörcsefelek, Anacardiaceae. 
\ 1318. Cotinus cotinus L 267 sub Rho& (Rhus c. Rel. Kır. 117, Addit. 262, 
Arv., Rumy 324, Hırzegr. 40, Has. 11, 17, C. coggygria Scor.) a bp lejtöin böven, 
ertekesitik (273. o.). A €s Bf közt a szärnak igazi ellaposodäsäval (fasciatio, BoRrB. 
Pötfüz. 1893, 124). Bf Phytoptus (a level szelenek fölcsavarodäsa; SzerL. 20). 
Rhus typhina L. Cent. II. n. 139, 1756, eczetfa, ültetik. 
