Süllöhinäarfelek. Halorrhadiceae. Ne 409 
völgyeiben. — 1351. £. /anceolatum Sr». et Maur. Fl. Rom. 1818, 138, a Bd erd. 
Büdösküt körül, a Csapi-hegyen. — 1352. Z. heterocaulon Bors. OBZ. 1876, 424, 
Ak. Ertek. IX. 1879, 15 (EZ. montanum X roseum), A völgyeben, a sed menten. — 
1353. E. voseum ScHreB. Spic. fl. Lips. 1771, 147 sub Chamaenerio, VB, Al, A 
meg a Bd sedje m. — 1354. £. palustre L. 348, Khv läpos h. (SzHW), L.-Szent- 
Istvräand (Hap. 12). — 1355. Z. Lamyı F. ScuuLtz, Flora 1844, 806, a Bd szöllei 
közt meg a hegyen, a kh-i erdöben Büdösküt fele, Vanyarcz, Kt erdejeben, Bg. — 
1356. Z. tetragonum L. 348 (E. adnatum Gris. Bot. Ztg. 1852, 851), az ege&sz part 
nedves h. elszörva md, H, Vd, Söstö Sf. — 1357. E. spicatum Lam. Fl. Fr. I. 
1778, 482 (E. angustifolium L. $, SzZHW), Kh meg a Bd erdeinek tisztäsain. 
1358. Circaea lutetiana L. 9, Kh (SzHW), var. ovatifolia Lasch in Linnaea 
II. 1827, 446, Gys, Recse, Csapi-hegy erdeiben. 
104. csalad. Sällöhinarfelek, Halorrhagidaceae. 
1359. Hıppuris vulgarıs L. 4, a Siö vizeben (Kır. Add. 276), Kh (SzZHW), 
magam Kt, Töt-Szent-Päl es F mocsarai szelen lättam. 
1360. Myriophyllum vertieillatum L. 992 (26. äbra), «floribus omnibus verticil- 
latis» «flosculis ad foliorum nodos> etc. az a forma, a melyet Warrrorn (Sched. 
1822, 489) €Es Koch @ pinnatifidum-nak nevez, tehät a melynek a szär aljän, a közepe 
tajän meg a tetejen, a virägok alatt a level majdnem egyforma nagy s az egesz 
szärhosszän meglehetös egyenletesen helyezkedik el. Ilyent rajzol Crusıus Rarior. 
stirp. Pannon. Historia 712. 1, a Rariorum plant. hist. VI. CCLIL. (icon eadem!), 
melyet ILmnE is idez. Kh (SzHW), Abrahäm, Kis-Eörs es Bd nädasa m. a part 
külsö szeleben helyenkent, kivält a sajkaüt meg a fürdöüt környeken, gyakran med- 
dön (var. zerrestre Neır. Fl. N.-Ö. 879). A virägzö pelda ugyanitt gyakrabban csak 
nöi virägokat fejleszt (specimina omnino foeminea). A balatonmelleki peldäk toväabba 
azert nevezetesek, mert a nöi viräg a szärnak als6 &s közep täjän lesz, a szär 
felsö täja egyenletesen vagy csaknem egyenletesen leveles, de a levele töveben 
viräg nem fakad. A hullämvärö pelda, melynek viräga a szär aljäröl ered s meg 
a viz porozza, a var. mfraflorum 100. 0. = M. Siculum Guss. Fl. Sic. 1844, I. 
599. Ugyanez Revfalu mellett a Duna mocsaräban (PoLcär Sännor!), Nagy-Enyeden 
(v. ö. 100. o.). Böven hajt szära aljäb6l vegetälö rügyet s belöle hajtässä fejlöd6 sarj 
keletkezik. A sarji a särban kitelel s jövö esztendöre hajt ki. — var. pinnatum 
Wauır, i. h. Bd, Kis-Eörs, Abrahäm partjän; egylaki. — 1361. M. spicatum L. 992, 
SzHW, Bors. TTK. 1896, 340 (22. äbra), Bg, Bd (Sımk.), de mint a hinärformatiö 
egyik tagjanak, ez egesz bp meg-megszagatva, kisebb-nagyobb halmaza van, F körtil 
a Zaläban (Bors. Földr. Közl. 470), valamint a Kis-Balatonban, Tp. A dp-ra inkäbb 
a hulläm hozza, gyökertelenül himbälödzik, nehol Sf, Fd, Bd (itt a mezö ärkaiban 
is) meggyökeresedik, de schol se sereges. Mint biologiai faj! is nevezetes (73, 75, 
85, o.). Szäränak a vizbe merült, kivält alsöbb levele gyakrabban elvesz, epsegben 
levö levele a szärnak felsö r&szen van. A hosszü-szäru, s felfuvsdottezikkü elterese, 
a M. physocaule Bors. ined, a Balatonban es mäs hasonl6 mely vizben ällandö 
maradhat, lassankent majd mäs belyeget is ölt magära &s ällando fajjä alakul, de 
kisebb vizben megnyülni &s felfuvödni nem kenyszerülven, a töalakra visszahanyat- 
lik. Lätni valö, hogy a faj csak bizonyos helyen nyilatkozö ällandöbb jelenseg, a 
mig a hely termeszete ugyanaz. Jün., jül., aug., söt meg szept. h6 elejen is eleg 
" A biologiai faj morphologiai belyege ugyanaz marad, mint a töalakjäe, csak a biologiai 
el- v. berendezese mäs, pl. a Sangursorba päroseltü es Poterium vegyeseltü (polygamus) virägae 
(tulajdonkep biologiai genusz), vagy jelentektelenebb resze mödosul a körülmeny szerint, mint a 
szöllöhinär felsöbb szärczikke, az uszö fünek megkurtult szära a part saräban, a Ouereus Lardiflora 
Czern. k&sö lombosodäsa, a Rumex angriocarpus Mur». (Gändcz) leplenek a termeshez növese, 
vagy a kisviragü Petasites hybridus L, a Knautia campestris Bess., Scabrosa ochroleuca L. var. 
aeguiflora Bors. mint a ?. Petasites, Kn. arvensis €s Sc. ochroleuca nöstenye. 
