410 Sulyomfelek, Hydrocaryaceae. 
böven virägzik. Viräga aprö, szirma hamar hullö (a himes virägoke&, a füzer tetejen), 
majd apröcska (a füzer als6 termö virägaie), de azert a füzer szep lilapiros szint 
jatszik, a himes virag a särga himekkel szep külsöt kölcsönöz a növenynek. 
Bogarat a virägan idözni v. körülötte röpködni nem lättam. A Myriophyllum spica- 
tum szelvarö, söt elöbb- Es utöbb-porzö virägokat (flos anemophilus, proteradrus 
proterogynus) is szokott fejleszteni. Virägzata leveltelen, tehat a szel a virägport 
könnyebben magäval viheti es mäs virägzathoz csaphatja, az aprö Es pikkelynemü 
hegyelevelek porzödäskor gätlöan nem alkalmatlankodnak. A virägtakarö reszeinek 
satnyassaga, a virägzat illattalansaga es nem nagy feltünösege kivalöan szellöporo- 
zäst igazol. A M. verticıllatum szära tetejen, virägzat helyett a levelek zöldellhet- 
nek, tehät szelellenzö faj. Igy alkalmazkodik &s vältozik a növeny belyege az 
eletkörülmeny szerint. Ambär a kis viz M. verticillatum-ätöl a nagy viz M. spica- 
tum-aig fokozatos alaksorozatot ällithatunk össze (v. ö. a 98. stb. old.), ügy hogy 
a M. spicatum valöban csak az elöbbi fajnak szellövärö, alkalmazkodäsbeli elterese 
s a leveltelenedett virägzaton kivül mäs morfologiai belyege nincs; megis az elödök 
nyomdokän, a biologiai viselet ellenere össze nem foglaltam." A M. verticillatum 
nyujtödzkodni nem birvän, a partnak sekely langyos vizeben marad, termete s 
relativ belyege elterönek lätszik, de e ket süllöhinär eletszokäsa &s biologiai sajät- 
säga, a termekenyüles körülmenye egesz mäs. 
105. csaläd, Sulyomfelek, Hydrocaryaceae (Trapaceae). 
1362. Trapa natans L. 120, SzHW (Il, 16, 23. äbra), F a Zala csatornäjaban, 
valamint a Kis-Balatonban el&eg böven (Bors. FK. 470, TTK. 1894, 305, 311) Bottyan, 
Vörs es Hidveg mocsaraiban (WIERZB. mspt. 15); a Balatonban nincs. A Zala vize- 
ben a sulyomnak mind a varietas vz/losa SCHMIDT, mind az egesz kopasz var. lero- 
phylla Bors. TTK. 1894, 311, Pötf. 1894, 148 elterese terem. A Zala vizeben j6 helye 
van. Ide szakad a Hevviz csatornäja. mely a Zala vizet jobban langyositja. A viz 
höfoka a 69. old. A viz melysege, a hol a sulyom nö, !/, m. vagy nagyobb; a fenek, 
a hogy a sulyom szereti, säros, iszapos; inkäbb a sekelyebb &s melegebb part fele, 
a nädas szelehez hüzödik. Jünius közepen mär fölmerülve üszik, de meg apröbb- 
levelü, mint@mäsfel®hönap mulva lätjuk. Julius 31-iken reszint virägzik, reszint 
akkora gyümölcsei vannak, hogy az eredeti nagysägäböl mär alig hiänyzik valami 
(Bors. FK, 470). Szära a viz melysegehez kepest meternyire is megnyuülik, s a viz- 
böl kihtzvän, a szenesedett tavali gyümölcshejat (a melyböl a szär kinött) jülius- 
ban is meglehetös romlatlanul, gyakran vele hüzzuk ki, vagyis a sulyom üj szära 
a fenek saräban a tavali gyümölcshej tülökjevel &s horogjaival erösödik meg, 
nem földbeli gyökerevel. A fiatal gyümölcs eleinte zöldes- vagy olajszinü barna. 
Ez a zöldes reteg, a sulyom csonthejas gyümölcse-nek a külsö vekony hüsa, a 
vizben hamar elpusztul. A belsö vilägos hej a vizfenek saräban, lassiı szenesedes 
folytän megfeketedik, mint sok vizi taraczk megvastagodäsai. Augusztus hönapban 
a levelrözsa a növekedö gyümölcsök süulya alatt lefele hüzödik, vegre a k&sz gyü- 
mölcscsel együtt a fenekre merül s ott a növeny tönkre megy. Van gyümölcsös 
növenyem a Zala vizeböl, a mely mär egeszen lombjät vesztette, de a gyümölcs 
a madzagalaktı szäron meg rajta van. Vegre a sulyom gyümölcse (16. kep.) tülök- 
jeivel, különösen pedig, a tülöknek horog-rojtozta hegyevel a viz feneken vasmacska 
mödjära megkapaszkodik, a növenyhulladek közt, a fenek saräban valösägos hor- 
gonyt vet. Tavaszkor a kibuvö csira nem birja a lehorgonyozödott termest fölemelni, 
onnan nö fel, a hovä a sulyom gyümölcse taval nyär vege fel& lehüzödott. Linxe 
leiräsäaböl nem tünik ki, vajjon a Trapa natans-nak var. villosd SCHM. v. glabra OP.“ 
fajtäjät (Oekonomisch-technische. Flora Böhmens, 1838) ismertette-e? Amannak a 
ı V. ö. az Erdelyi Muz. egyesület Ertesitöje. 1900, 249, Revue 37. j 
2 Schuipr a Fl. Boöm. III. 1794, 86. o. var. vo//osa nincs emlitve, csak «folia... subtus villosa». 
