Küzenyfelek, Lythraceae. Almafafelek, Pomaceae, 411 
level visszaja meg a nyele bolyhos; emmenek csak a levele kopasz, a level nyele 
szörös, vagyis a var. g/abra OP. csak a var. vıllosa-nak kesöbb lekopaszodö alakja. 
Ellenben egeszen meztelen a var. Zeiophylla Bors. TTK 1894, 311, Pötf. XXX. 147, 
a Zala vizeben a Kis es Nagy-Balaton közt (Borß. i. h.), partibus vegetativis omnino 
glabris. 7. castzanea Gum. Fl. Lithv. Il. 1781, 127, ex loco boreali (7. natans 
var. g/aberrima WAHLENB. Fl. Suec. 1824, 100; var. conocarpa ArkscHoug: Öfversigt 
af Kongl. vetenskaps. akad. Förhandlingar, 1873 n.1, 80, fig. 7), ab hac foliis basin 
versus magis cuneatis, nec non nucis apice conoideo-elongato differt. Vestigium 
villi in herba Scanica hine et inde, praesertim in foliis iunioribus videtur. Haec 
crescit etiam ad Guanynun gubernii Petrokowskiy (Karo exsice.!); — var. sub- 
reniformis Bors. TTK. 1894, 315 (2. kep). A Zala vizeben u. o. (Bore. i. h. 314) 
Eröteljes pelda levele 3—4, söt 5 akkorära is megnö, mint rendesen a szelessege 
a hosszasägänäl ketszer nagyobb, mintegy 8 cm, szeles, 5 cm. hosszü, a szine sima, 
kopasz, a visszäjät barnäs gyapjü vonja be. A level csücsa nem hegyes, hanem a 
körülete lekeritett, az alja Epszelü, ha nem tompaszögü lenne, a level vesealaknak 
legjobban megfelelne. A levelnyele hosszabb, vastagabb &s a növeny sülyänak 
megfelelöen jobban felfuvödott; hihetöleg a gyümölcse is nagyobb lett volna. 
Vegre a termes elterese a Hungarica Opız, Abhandl. der kön. böhm. Gesellsch. V. 
Folge, VIII. 1854,59, Lotos 1855, 138, Borg. FK. 470 (var. stenacantha CzLar. Sitzungsb. 
d. böhm. Gesellsch. 1873, 151, Prodr. 555) u. 0. keskenyebb tülökkel (16. äbra). 
106. csaläd. Müszenyfelek, Lythraceae. 
1363. Peplis portula L. 332, SzZHW, Szigliget vizeiben (?. patula ! Sıcm. 47; 
% &, 118, ©), u % 
1364. Zythrum' salicarıum L. 446, SapıL., SzZHW, Sımk., nedves h. md; — var. 
trifolatum Bors. Ak. Ertek. IX. 1879, 27, H körül; — var. bracteosum DC. Prodr. 
Ill. 1828, 83, Bg; a szelellenzö alak; — var. Z. dubium Scuurt. Ö. Fl. 1814, II. 5, 
(var. canescens Koch, Syn. I. 1835, 247), Kh (SzZHW). — 1365. Z. hyssopifolum 
EL. 447, SzEIW, Sm, Kır. Add. 277, nedves h. elszorva md. — Z. vırgatum 1. 
447, Khv (SzZHW) n. v. Vasvärmegyeben se nö. 
107. csaläd. Almafafelek, Pomaceae (v. ö. 172., 225. 0.). 
1366. Prrus communis L. 479, var. piraster L.479, vad körtefa, gömbölyded 
apröszemü gyümölcscesel, erdöben eleg ritka: VB, Dörgicse, Bd; — var. achras 
GAERTN.: De fruct. 1791, t. 87, f. 2, Gys völgyeiben, a Bd erdejeben; — var. sativa 
DC. Prodr. II. 1825, 633, ültetik, sokfele fajtäja van. 
136%. Malus silvestris L. 479 sub Piro, vad almafa, erdöben ritka: VB, Bd; — 
var. dasyphylla Borkn. Forstb. 1803, 1269, a keszthelyi erdöben Büdösküt fele, VB. 
Malus domestica BaunG. En. II. 1816, 43 (var. mifis Warrr Sched. 1821, 215) sokfele taj- 
tajat ültetik. — Cydonia cydonia L. 480, szöllögätba ültetik (C. maliformis Mirı. 1768). 
Sorbus aucuparia L. 477, s pedig a var. /anuginosa Kır. in Schurr. Ö. Fl. 1814, II. 50, 
Sant. Fl. com. Pest. II. 1826, 24, Gys völgyeiben ültetve. 
1368. Sorbus domestica L. 477, SzZHW, szöllöben ültetve ritka, de kis fa- vagy 
fiatal bokoralakja Al, A, Bf, Bd, Kh es H erdeiben vagy bokros h., ügy mint a 
budai erdöben, ritkäbban vadon is terem (Cormus d. Spacn, 1834). — 1369. S. 
meridionahs Guss. Fl. Sic. Syn. II. 1844, 2, suppl. 831 sub Piro (S. Aria autor. 
Hung. pro maxima parte, Sımk., Crataegus Aria SzHW, non L 475), a bp szikläs, 
bokros v. erdös h. md. — 1370. S. semüncisa Bors. TTK. 1879, 34, 208. o. Gys, 
Kh szikläs h. ritka. — 1371. S. forminalis L. 476 sub Crataego, SzZHW, a bp erdei- 
ben elszörva md; a var. semitorminalis Boxg. Ak. Ertes. 1878, 147, ÖBZ. 1878, 393 
