412 Almafafelek, Pomaceae. Rözsafelek, Rosaceae. 
(var. mollıs G. Beck, Fl. Südbosn. 97, 1887) Kh ritka. — 1372. S. perincisa Bors. et 
Fer. Erdesz. Lap. 1889, 105—106, ÖBZ. 1889, 223 (240. 0.) (P. torminalis var. pin- 
natifida Boiss.? Fl. orient II. 659, non Enrn. Beitr. VI. 93, 1791), Szgl erdejeben. 
Aespilus Germanica L. 478. ültetik, a Bd szöllei fölött elvadult. 
1373. Cotoneaster cotoneaster L. 479 sub Mespillo, a typus «folio rotundo» 
(C. integerrima Ms». 1793), Kh (SzHW), Dias, Vanyarcz (Gys &s Cserszeg!) szöllei 
szelEn meg a hegyek lejtöjen (Mespilus coccinea WıErzB. mspt. 26, «drupa nuda», 
non W. et Kır.), Bd-Tomaj (Kır. Bar), T, Bf (Sımk.), Aräcs tele kereggubacscsal 
(Eriophyes, SıxpL.), VB, SzK szikläs hegyein (v. ö. 294. o.), terjedö tökevel, mint a 
Rosa Austriaca ; — var. oxyphylla Bor. ined, levele tojäsdad, feltünden hegyesedö, 
VB (s Blatnieza) szikläs hegyein; — var. pluriflora Bor. ined. virägzata 3—-6-virägu, 
lecsüngö. Csaknem meter magas bokor a Bd keleti szikläs h., 1893. jül. 23. mäsod- 
viragokkal is. Majdnem mintegy C. cofon. X orientalis, Magasabbtermetü, mint a 
törpe töalak, kocsänja pelyhes, azutän + lekopaszodik. Hajtäsa vekonymolyhü, 
levele nagyobb, kerekded, csorbitott, a szine sötetzöld, n&melyiken a pelyhesseg 
nyoma läthatö. Bär.a C. orientalis fele hajlik, de a kopasz almäcskäja, apröbb levele 
töle megkülönbözteti. — 1374. C. orıentalis Mur. Diet. 1768, n. 9, sub Mespilo 
(M. tomentosa ej. ib. 1769, n. 22, ex Aır. Hort. Kew. ed. 2, II. 206, non L. sub 
Crataego 1753, Lam. Encycl. IV. 440, 1797 ; M. coccinea W. et Kır. Ic. t. 256, 1809 
Inon L. sub Crataego 1753, Lam. 1. c. 442], «pedunculis .... germinibus tomentosis, 
. .. bacca nuda» szinten e ket faj köze hajlik), Veszpremvm. (W. et Kır. 284, 285) 
SzK szikläs hegyein ! 
1375. Amelanchier amelanchier 1. 478, sub Mespilo (A. ovalis Mev., Aronia 
rotundifolia MorncH, A. petraea Waıır, Linnaea 1840, 576), SzK szikläs hegyein 
több szep nagy bokor. 
1376. Crataegus oxyacantha L. 477, SzZHW, Has. 11, 14, 17, es 139%. . 
monogyna JacQ. Fl. Austr. IIl. 1775, 50, SZHW, a bp bokros lejtöin es erd., amaz Fd is. 
Crataegus nigra W. et Kır. Ic. t. 61, 1801, Khv (SzHW), bajosan. 
108. csaläd. Rössafelek, Rosaceae. 
1378. Rosa spinosissima L. 491, SZHW, Akarattya &s Ks közt levö hägön, e 
közseg hegyein (Borg. 1891), SzK, A (Koloska !), Bf (Rel. Kır. 9), Gys hegyein; — 
var. poterufolia Bzss. Enum. Podol. 1822, 62 (var. spinosa Neırr.), Bf Tamäshegyen, 
Kh (R. pimpinellifola SımK., SZHW, an L.?), Bd, VB SzK. — 1379. R. silvestris 
Herm. Diss. inaug. de Rosa n. 10, 1762 (R. arvensis SzZHW, non Hups.), var. peli- 
folıa Borg. Magy. bir. r6zsäi monogr. 1880, 344, szäraz hegyi legelön Bd-Tomaj 
fölött, a Bd, Gys völgyeiben eleg ritka. — 1380. R. Austriaca Cr. Stirp. Austr. II, 
1763, 36 (R. Provincialis et R. pumia SzHW), a bp bokros lejtöin, Veszprem; — 
var. Pannonica Wırss. ÖBZ. 1879, 143, SzK, Kh völgyeiben; — var, delanata Bors. 
i. h. 358, 369, Aräcs hegyein, a level visszäjäan gömbölyded, szörös gubacscsal,; — 
var. subtomentella Bor». i. h. 358, 370, A es Csp hegyen. — 1381. R. Fundzilli 
Bess. Cat. Cremen. suppl. IV, 18, 1811, petiolis foliorum glabris, glandulis subfolia- 
ribus plerumque deficientibus, Ks &s Füzfö közt bokros h. es keritesben szep nagy 
viragokkal; -— var. Zeroclada Bors. i. h. 376, 383, VB es A hegyein ; — var. R. 
livescens BEss. Cat. hort. Crem. 1811, suppl. 4, 19, Enum, Podol. 20, 67, 1822, a 
bp bokros lejtöin eleg gyakori apr6 rözsa, Jutas is. A, Bf a level visszäjän aprö, 
borsönagysäagü gömbölyded gubacscsal (Rhodites centifoliae Harr.). — 1382. R. alba 
L. 492, Kh (SzZHW), Ks keriteseiben &s felhagyott szöllei közt. — £) R. collina 
Jacau. Fl. Austr. II. 1774, 58, t. 197, Kh (Arv., SzZHW), n. v. — Y) A. Boreykana 
Bess. Catal. hort. Crem. 1820, Enum. Podol. 1822, 65, VB hegyein. — 1383. X. 
canına \.. 491, SZHW (X. Lutetiana Lem. Bull. soc. philom. 1818, 93), a bp lejtöin 
md, A, Bf ZRhodites eglanterıae Hart. €s KR. rosae L. (rözsamoha) gubacscsal, s 
