Roözsafelek, Rosaceae. 413 
Aphis rosae L. leveltetüvel; — var. fissidens Bors. i. h. 411, 413, a bp lejtöin el- 
szörva, — var. sparza Puc. in Mem. soc. ac. du Maine et Loire 1873, 109, Ks 
dombjain. — R. senticosa AcH. Act. Holm. 1813, 91, Vd-lak. — A. Podolica Trat. 
Monogr. Ros. Il. 71, 1823, a bp elszörva, H. — A. ascita Deskcı. Billotia 1866, 34, 
VB hegyein. — R. dumalıs Becnst. Forstbot. 1810, 24, a bp bokros h., Vd. — 
1584. R. solstitialis Bess. Fl. Gal. I. 1809, 324, abp hegyein. — R. submitis GREN. 
in ScHuLTz Arch. 1854, 332, Bf, SzK, VB; — var. /eptotricha Bors. 425, 430, u, 15; 
— var. ramealıs Pus. in Cottet: Enum. des ros. du Valais 1874, 4, ui. — AR 
cinerosa DesksL. Cat. rais. n. 246, 1876, A, Bd. — A. uncinella Bess. Enum. 
Pod. 1822, 20, 62, Bf, Bd; — var. subatrichostylis BorB. i. h. 427, 436, a Bd; — 
var. heterotricha Bor®. i. h. 426, 432, A, Csp; — var. ciliata Bor. i. h. 427, 434, 
a Bd. — 1385. R. acutifoba Bore. i. h. 445, 461, Bf, Gys hegyein &s völgy., Dör- 
gicse. — 1386. R. corufolia FR. Nov. fl. Suec. 1814, 33, Vd-lak. — 1387. R. tomen- 
Zella Lem. Bull. soc. philom. 1818, 94, a Bd. — 1388. R. agrestis Savı, Fl. Pis. 1798, 
475 (R. sepium Tuuvır., Fl. Paris. 1799, I. 252), var. ampelophila Borg. ined. Bd- 
Tomaj körül szäraz hegyi legelön. A typo petiolis undique puberulis subeinera- 
scentibus, stegocarpio globoso, a R. virgultorum stylis glabris, ab aliis formis affıni- 
bus (AR. albıflora Op., R. mentita Deswcı., R. arvatica Puc.) foliolis glabris, subtus 
ad nervum medium sparse pilosulis, receptaculo globoso etc. diversa; —- var. arva- 
tıca Puc. in Bak. Review brit. ros. 1864, 33, Bf, Bd. — 1389. A. Zalana WiESsB. 
ÖBZ. 1878, 142, a Bd, Kh, Gys völgyeiben. — 13%. R. micrantha Sm. Engl. Bot. 
XXXV. t. 2490, 1812, var. pleiotricha Bore. Deutsche Bot. Monatschr. 1886, 50, 
T lejtöin, Akali es Dörgicse között. — R. Hungarica Kern. ÖBZ. IST, DEAL IE 
Bd lejtöin, ritka. — X. polyacantha Borg. i. h. 491, 494, stylis glabris, non elon- 
gatis a X. Hungarica Kern. diversa, T szikläin (Herm. G. I. 128), Bd-Tomaj szäraz 
lejtöin. — 1391. R. rubiginosa L. Mant. II. 1771, 564, Kh (SzZHW), Bf! hegyein. 
Rosa turbinata A:ı. Hort. Kew. II. 206, 1789, T &s Bf között (Vörösmäl), fölhagyott szöllök 
mellett, feligmeddig teljesedve. — R. vilvosa L. 491, SzHW, a «Rosa silvestris bomifera maior» 
idezese nyomän = X. fomifera Hıxw. Diss. 1762, 17, hazänkban nem terem. — X. corymbosa 
SzHW (non aliorum), Kh; valamely kerti fajra vonatkozik. 
1392. Rubus Idaeus 1.492, Kh nagyobb erd. (SzZHW), a Bd &szaki oldalän sürti 
bokor €s hajtäs közt, nem sok. Itt-ott kertben. Mälna nevet (malena, szläv) a nep 
nem ismeri, /kumper-nek mondja,; — var. subcandicans Bors. TTK. 1897, 378 (R. 
Pseudo-Idaeus Freyn. et Horupy ÖBZ. 1874, 98, non Lkr.) u. i. Tul-a-Dunän (Zug- 
liget, Farkasvölgy Budän, Csikövär Pomäzon, Szent-Endre hegyein es völgyeiben, 
Dömösön, söt a Fäträban Blatnicza hegyein is itt-ott jelenkezö elteres. Levele nem 
ezüstfehersegü, mint a töalake, hanem szürkes vekonymolyhü, mintha a X. /daeus 
Es R. caesıns nemi keverödese lenne. Szälonkent növeschez järul gyakori magtalan- 
säga. HorLusy ezert gondolt LEIEUNE AR. Psendo-Idaeus-ära, arra a szederre, a melyet 
a nemet botanikus a mälna meg a hamvas szeder fajvegyüleckenek hisz. — 1393. 
R. sulcatus Vest. in Trarr. Monogr. Rosac. III. 1823, 42, a Csapihegyen. — 1394. 
R. Szaboi BorB. Vasvärm. növ. 1887, 288, a Bd. Az ismeretes fajokböl alig vagy 
nem ertelmezhetö fajvegyülek.! A mirigytelen Zeucobatos csoportböl, a R. discolor- 
töl talän az elsö lepes; venyigejenek &s viragnyelenek keves glanduläja az Adeno- 
Dhori csoport fel& vezeti. Egyik sarjan az ötös level tetöz6 levelkeje, pleophyllia 
ütjän, hetes lett, vagyis a közepsö levelkeje, mint nemely Potentilld-e (P. digitato- 
JHabellata A. Br., elteröen mäs Potentillä-& is, kivält a P. canescens rokonsägaböl) 
ı A legtöbb fajvegyülek (Verbascum, Epilobium, Primula, Inula stb.) eredete a mai fajok- 
böl, a faji belyegek osztakozäsa ütjän könnyen meggyözö,; de a faj meg a fajvegyülek ösidök 
öta keletkezik &s pusztul, tehät mär szederfaj is semmisült meg, ellenben hybrid ivadeka, helyen- 
kent fennmaradt a megüjuläs renden a termöszetben. A szülök szerint val6 jelöles, meg ha a valö- 
sägnak mindenkor meg nem felel is, czelszerü, mert a systematikai helyzetet &s felfogäst meg- 
könnyiti, a jelölt szülök nyomän el tudjuk kepzelni az ivadekot. Teves az, hogy a fajvegyülck, 
kivält a maradand6bb fäs növenyeke, csak mai szülöktöl szärmaznek. Ha csak az ismert fajokböl 
magyaräzzuk az ilyen gyanitott Ösfajvegyülck keletkezeset, az eredmeny nem lesz megfelelö. (M. 
Orv. Termv. Munk. 1898, 213). Lehet különben, hogy az ilyen nem is mind fajvegyülek, hanem 
fajtakeletkezes, vagy az ösi belyegekre val6 visszacsapäs. 
