Rözsafelek, Rosaceae. 415 
viridiaque Corylifrondium, supra parce pilosa vel glabrata, subtus pilis brevibus, 
micantibus puberula, pallidiora, biserrata, serraturis fere aristato-acuminatis, ut ele- 
ganter ciliata sint, terminale basi emarginata ovatum vel late ellipticum, longe acu- 
minatum, lateralia conspicue petiolulata, ut a Corylifrondibus omnino divergerent. Rami 
floriferi crebre atque sat valide armati, aculeis rectis purpurascentibus stramineisque, 
longis, tomento tenuiori atque pilis longioribus canescentes, foliis ternatis, inferio- 
ribus raro quinatis, illis turionum similibus vestiti. Inflorescentia plus-minus elon- 
gata, superne solum aphylla, ramuli inferiores axillis foliorum plerumque simplicium 
ovato-lanceolatorum, acuminatorum egredientes, patentes, cymigeri, superiores pauci- 
aut uniflori, tomentosi pilosique canescentes, vix glandulosi, paucis glandulis ple- 
rumque tomento occultis, aculeolis sat longis stramineisque, sat crebris. Sepala 
canotomentosa, villosa stramineoque-setulosa, post antherim fructui applicita; petala 
mediocria obovata, alba, stamina stylos superantia, ovaria glabra. Fructus edules, 
copiosi. Kh-en Büdösküt fölött gäton, u. i. erdöben. s Kh &s Gys erdös völgyei- 
ben több helyen, de nem sok. Mindegyik helyröl szedett meglehetös ällandö &s 
egymässal megegyezö. A RX. Balatonicus legkirivöbb belyege a j6 szörös hajtäs &s 
virägzö äg, a sürl &s aränylag hosszü tüske, a moholytalan zöldellö, hosszan ki- 
hegyezett, sürütüskes level, a leveles, sok- &s hosszutüskes viragzat, a SZÖSZÖS &s 
sertes, felällö kehely. Legjobban megegyezik a A. /asiaxron-nal,' kivält a level 
alakjät, valamint a nagyszämu tüskeit tekintve, de a mienk kelyhe hatärozottan 
felällö, a gyümölcsöt takarja, a A. /asiaxon kelyhe hätra es elfordul a gyümölcs- 
összegtöl. Ezenkivül az utöbbinak sürlibb a szörözete s mäs aprölekosabb elteresei 
is vannak. A A. chloroclados Sasr. ÖBZ. 1891, 413, ikelyhe szinten hätragörbül, de 
zöldebb is Es sertetlen. A R. Clusii szinten hasonlö, de sok mirigyeert mäs cso- 
portbeli. A R. Szyriacus Har. kelyhe szinten hätrahajlik, virägzatänak tüskei görbek, 
kelyhe nem szörös es alig sertes stb., a A. orthosepalus HaL. mär kelyhenek bio- 
logiai charakteret tekintve is megegyezik a R. Balatonicus-szal, de levele mäsforma, 
virägzata aprötüskes €s mirigyes, magrejtöje pelyhes, viraga rövidhimt stb. A Coryli- 
Jrondes csoportbeliektöl vegre a R. Balatonicns oldalsö levelkeinek jöl kifejlödött 
nyelere nezve különbözik. A X. Balatonicus-nak egyik helyen iker-ägat is lätni. 
«R. Balatonicus ist eine Form, die in meiner Rubus-Publication nicht beschrieben 
ist». Haräcsy in lit. — 1401. R. glandulosus Ber. App. ad Fl. Pedem. 1792, 24, 
«fructus leves», non hirsuti, Kh-(SzHW); — var. ochrosetus Borg. in Carinthia II, 
n.6, 1895 et ap. Pacher, Jahrb. d. naturhist. Landesmus. für Kärnten XXIV (1897), 
162, a Csapi-hegyen; a särga-sertes es glanduläs elteres. A R. rivularis-hoz Wirte, 
vontam volna, de a magrejtöje szörtelen, a X. serfens Wur pedig nagyon &szaki 
szeder, levele 3—5-en ölbefogott, virägzö szära nagyon hajlong6, tetöz6 levelkeje 
pedig kurtanyelü. — Virägzata böven mirigyes &s tüsertes; — var. R. hirtus W. et 
Kır. Ic. t. 114, 1802, pro spec. szörös gyümölecscsel. Somogy Zseliczvidekenek 
hegyein es dombjain (W. et Kır. i. h.), Zalavärmegye erdeiben (Wirrzg. mspt. 29), 
Kh (SzZHW) n. v.,; — var. R. plusiacanthus Bors. ÖBZ. 1892, 289, a Csapi-hegyen; — 
var. R. Bayeri Focke, OBZ. 1868, 99, u. i. — 1402. R. dumetorum WEIHE in BoENN. 
Fl. Monast. 1824, 153 (R. corylifolius Aut., SzZHW, vix Sm.)? a Bd, Büdösküt körül. 
A R. Gloggnitzensis Har. is csaknem megegyezö vele; — var. eriosepalus "BoRB. 
ined., folia superiora magis canescenti-tomentosa; sepala praeter tomentum pilis 
longioribus, praeterea glandulis stipitatis inspersa. Bd-Tomaj erdeiben. Levele ki- 
telel; — var. grandifrons BorB. Vasvarım. növ. 306, Büdösküt körül magtalan, a Bd 
Phragmidium rubi peneszszel, Kt erdejeben; — var. althaeifolius Host, in TRATT. 
Monogr. III. 1823, 37, Vd-lak körlil; — var. nemorosus HAyNE, Arzneigew. Ill. 1813, 
t. 10, Kh (SzZHW), a Bd. — Leveleit tekintve legközelebb jär a R. caesius-hoz. — 
1403. R. semitomentosus Bors. Temesm. veg. 76, Vasvärm. növ. 304, u. o.,; — var. 
dolomiticus Hau. ÖBZ. 1892, 175, Bd-Tomaj körül szäraz hegyoldalon; — var. ade- 
ı Bor. et Waıss. ÖBZ. 1893, 361, 1895, 145, Barnırz, Herbar. Europ. n 8563, 1896. 
"AR. corylifolius Sm. Engl. Bot. Xl. 1800, t. 827, az OBZ. 1892, 172. old. szerint = A. 
 caestus X ulmifolius. 
