416 Roözsafelek, Rosaceae. 
noclados BorB. M. orv. term.-v. Munk. 1882, 314 (R. Heimerhi Har.), Büdösküt fele 
Kh; — var. peracanthiflorus BoRB, ined., inflorescentia densissime aculeolata, Bd- 
Tomaj szöllei közt, androdynam es gynodynam peldäkkal. — 1404. R. pachyphyllus 
Borg. Temesmegye veg. 1884, 76 (R. Psendo-Wahlbergu Sapr. ÖBZ. 1892, 174, 
R. nemorosus Autor., R. Wahlbergu Sapr. Verh. zool.-bot. Gesellsch. 1886, 96, 
e ditione Boros-Jenö Budae, non ArrH., BorB. OBZ. 1892, 289), a Bd Es körülötte, 
itt Cuscuta Europaea is elösködik rajta, Gys völgyeiben, Büdösküt, Vd-lak körül, 
itt keves a kiszäradt läpon is. A Sepincoli csoportnak vegre nevezetes tagja a 
1405. R. Kisfaludyanus BorB. ined.; mint a X. semibifrons-ot, nagyszamü, de nem 
egyenes tüskei tüntetik ki; a Bd Kisfaludy-forräsät arnyekolja be. Turio arcuato- 
prostratus vel scandens, glaucescens, violaceus vel virescens, glaber vel parce pilosus 
obtusangulus, striatus, aculeis sat validis, basi compressis, pilosis, rectis vel incli- 
natis armatus, glandulis sessilibus, rarioribus inspersus, asetus. Folia turionis quinato- 
pedata, parum plicata, stipulis anguste lineari-lanceolatis, pilosis, adnatis. Petioli 
crebre atque falcato-aculeati, semiteretes, supra parum sulcati, pubescentes, viola- 
scentes. Foliola approximata, aut marginibus sese anguste tegentia, supra Sparse 
pilosa, subtus canescenti-pubescentia, biserrata, terminale petiolulo proprio triplo 
longius, ambitu obovatum, basi vix emarginatum, sat sensim acuminatum; lateralia 
extima sessilia. Rami florentes dense atque falcato-aculeati, foliis ternatis vestiti. 
Inflorescentiae elongatae, angustioris ramuli inferiores axillares, apice cymelligeri, 
superiores extraaxillares, prope basim, ut in AR. Pabisienst fissi, inde pedunculi fasci- 
culati esse videntur, omnes pedunculique dense falcato-aculeati. Bracteae latiusculae, 
lanceolatae, pubescentes. Ramuli pedunculique adpresse canescenti-tomentosi, eglan- 
dulosi vel glandulis sparsis tomento parum emergentibus praediti. Sepala adpresse 
canescenti-tomentosa, parce setoso-glandulosa, breviter caudata, dası verticillato- 
aculeolata, post anthesim erecta, petala purpurea, sat magna, fere orbicularia, sta- 
mina stylos superantia, ovaria pilosa. A Bd, Bf, Kh völgyeiben, jün., jül. A AR. Als- 
faludyanus sajätja az ölbefogott szürkellö level, a virägz6 szär sürü Es görbe csip- 
keje, a mirigytelen, simamolyhü virägzat, a sz&p piros szirom stb. 
Gytijtemenyemben több soktüskes hasonlöja van, de mind tetemesen elter töle. Ilyen a 
R. percaesius Borg. in Hırcır Flora okolice bakarske, 1884, 52, a litoralis flöränkban, tehät medi- 
terrän rokonsäg. Virägzata meg a kelyhe szinten simamolyhü, de a hajtäsa hengerded, vekonyabb, 
tetezö levelkeje szivforma, virägja apröbb, kocsänja mirigyes, himje a bibeszälnäl nem hosszabb, 
kelyhe alatt nincs tüskeörv. — AR. semiböfrons SABR. ÖBZ. 1892, 175, levelenek visszäja feher-, 
hällözatos-, simamolyhü; szetterülö virägzatänak tüskei egyenesek. Fiume körül is terem, de nem 
oly szep deres mint az elöbbi. A R. Pilisiensis Bors. in Barnırzır Herb. Europ. 6988, 1893, sed 
re vera anno 1892 editus, tomento adpresso gaudet inflorescentiae, pedunculisque fasciculatis, sed 
folia virescenti-canescentia, inflorescentia parce aculeata, eglandulosa. A budai hegyeken. — A X. 
peracanthiflorus kelyhenek &s virägkocsänjänak nagyszämü mirigyeivel ter el. 
1406. R. agrestis W. et Kır. Ic. t. 268, 1810, Kh (SzZHW); — var. resepalus 
Borg. ined. Turione tereti ad AR. agrestem pertinet, sed sepalis reflexis tomentosis 
villosisque asetis, glandulis tomento vix emergentibus recedit. Inflorescentia sparse 
aculeolata. Turio tenuis R. caesü, sed parum glaucescens, tenuiter atque adpresse 
puberulus, foliola subtus cano-tomentosa, terminali ovato vel obovato, basi parum 
emarginato. Gys völgyeiben. — 140%. R. caesius L. 493, SzHW, parlaglejtön md. 
Helyenkent Diastrophus rubı Harr. gubacscsal; — var. minor Trarr., Monogr. Rosac. 
III. 1823, 43 (forma glandulosa Focke), Bf, Kh; — var. armatus Focke: Synops. 
1877, 409, Bf szöllei közt; — var. arvalıs Rene. Fl. Germ. excurs. 1832, 608, Bf, 
Bd, Gys, Recse ; — var. umbrosus Waıtr. Sched. 227, 1822 (var. palustris BLUFF 
et Fingers. Comp. Fl. Germ. I. 1825, 690; var. aguaticus Wne et N. 102, 1827), 
H es Sf; — var. sciaphilus Bors. Vasvärm. növ. 307. Vd-lak, Kh nädas helyein. 
1408. Fragaria vesca L. 494, SzHW, a bp erdeiben. 1409. Fr. moschala 
Dvchzsn&£ Hist. nat. des Frais. 1766, 145 (Fr. elatior Eur, SZHW), Kh, Gys, Bd 
erd. —- 1410. Fr. viridis Duch. 1. c. 1766, 135 (Pr. collina EurH., SzZHW), a bp 
lejtöin elszörva. 
1411. Zotentilla alba L. 498, Bf (Sın.), Kh (SzHW), Gys völgy. €s tölgyeseben. 
