Rözsafelek, Rosaceae. 417 
— 1412. ?. anserina L. 495, SzZHW, a discolor Warzr. Sched. 236, nedves h. md 
gyakori.,;, — var. concolor Warır. Sched. 236, 1822, Szgl, Sf, H. — 1413. P. veptans 
L. 499, SzHW, Hap. 17, Borg. FK. 469, md nedves h.;, — var. microphylla TRaTT. 
Rosacearum monogr. IV. 1824, 80! Bf; — var. anomala Lepes. Fl. Ross. IL 1544, 
53, Ks, A völgyeiben, Bd partjän, H. — 1414. P. erecta L. 500, sub Tormentilla 
(P. tormentilla Cr, SzHW) läpos reten Szgl &s Tördemicz közt, Tp, Vd, H. — 
1415. ?. arenarıa BorkH. in GAERTN. Mey. et Schrep. Fl, Wetter. II. 1800, 248 
(P. verna SzHW, non L. ?. cinerea Sımk., non VırL.) szäraz mezön &s lejtön md 
(295. 0.); — var. percuneata Borg. ined. (297. 0.), Bf, A, Csp; — var. inhaerens 
Borg. exsicc. 1888 (var. glandulosa WaısB. Köszeg edenyes növeny. ed. II. 1891, 
64, non Limpr. Bot. Reg. t. 1583, var. meridionalis Siegfr. exsice. n. 913, 1891, 
absq. diagn.) peduneulis calyceque praeter villum etiam abunde glanduliferis. Gys 
meszes szikläin. Köszeg videken kivül Gyöngyösön, Erdely Szekelyköven; — var. 
trifolata Koch, Syn. I. 1835, 217 (non ?. mifolia Gir. 1782; var. acclinis G. BECK) 
Ks, VB, SzK, Csp, A, Bf, T. A GiLiBERT-töl szärmaz6ö nev reszint hasznälatlan, reszint 
mäsvegzödesü. Foliis omnino ternatis vel indivisis, pedunculis eglandulosis. — 1416. 
P. rubens Cranız, Stirp. Austr. II. 1763, 14, sub Fragaria (P. opaca SzHW, non IL.) 
a bp lejtöin. — 141%. P. brachyloba Bors. Budapest növ. pro var. P. collinae, SzK, 
VB, T lejtöin &s esücsain, Dörgicse, Gys szöllei közt. — 1418. 2 Locyana BoRrB. 
n. sp. (2. täbl.). Alacsonytermetü, sokszärü faj, szära oldalt dül, nemelyik rövid 
indähoz hasonlö, köztök a megifjodäs centralis lombrozettäja zöldellik. Szära vekony, 
hengerded, vekonymolyhü, a közepetöl v. fent sokvirägu. Als6 levele ötös, az ölbe 
fogotthoz hasonl6, levelkeje megnyült, keskeny hosszas, v. forditott tojasdad, egyen- 
letesen szetterjedö, alja fele hosszan &s ekalaktan keskenyedik, többfogü, a nagyob- 
bakon 4—6 egy-egy oldalon, vekonyas-szövetü, egeszen lapos, a szele be nem 
göngyölödik, a szine zöld, de apröszörü, a visszäja hamvasszürke, lesimuls moly- 
hos, az erezet meglehetösen elötünik, a legfelsö levelfog a legközelebb levö kettö- 
nel valamivel rövidebb; a levelfog különben keskeny, az alsöbbak& csaknem szalas, 
hegyes. Felsöbb levele egyszerübb, keskenyebb. A melleklevel landsäs, epszelü, 
a nagyobb peldäe szabdalt. Virägzata szetterült, viraga olyan s aprö, mint a 2. 
Wiemanniand-&, kocsänja megnyult, csaknem fonälszerü, vegre oldalt hajlö; kely- 
henek függeleke a kehely sallangjäval csaknem egyenlö hosszu, de feltünden kes- 
kenyebb; magva ränczolt. A, Csp füves hegyeinek tisztäsain, ritka. A P. Locyana 
ketsegtelenül a Collind-k tagja, de a keskeny, hosszas s 1 em-nyire vagy meg job- 
ban, e&kmödra keskenyedö, fent kevess& szelesedö, szetäll6 levelkeje e csoportnak 
valamennyi fajätöl megkülönbözteti. — 1419. P. macrotoma Bons. Magyarorszäg 
värmegyei, tom. J. Abauj-Tornavärm. 1896, 443 (P. Wiemanniana anomala ÜEcHTR. 
in lit. pluribus ad me) a P. argentea elterjedese köreben szälonkent md. — 
P. argenteae affinis caule magis decumbente ve] diffuso, foliolis magis dilatatis, 
tenuioribus margine omnino planis, supra viridibus, glabris, subtus haud argenteo- 
tomentosis, imo tomento tenui canescentibus, apice grosse serratis, serraturis folio- 
lorum in caule superiore utrinque I—2-nis, in foliolis caulis infimi ternis, dente 
terminali lateralibus paulo longiore, pedunculis elongatis, inflorescentia laxa, flori- 
bus paucioribus. ?. Fohanninianae Goran proxima dentibus foliolorum paucioribus 
etc. ditfert. — 1420. P. argentea L. 497, Hag. 17, SZHW, Sınk. (P. tomentosa GILıB. 
Fl. Lithv. V.. 1782, 254), a nedves partot kiveve md, Bf Diastrophus Mayri Reınn. 
gubacscsal; — var. psendoargentea Bwockı, in Sypox et Myı.: Botaniker Kalender 
1887, 70, VB, Bf, T, Bd lejtöin, B.-Sz.-György €s Kethely közt ; — var. septem- 
secta Mey. Fl. Hanov. exc. 1849, 178, a Bd; — var. ‚perincisa BoRB. in ZIMMETER, 
Europ. Potent. 1884, 13 et in Syp. et Myrws 1. c. 69, foliolis angustis, laciniis 
eorum lineari-elongatis, angustissimis, squarroso-distantibus, Kh, Bd, Bf, A füves h.; 
— var. perdivisa Bors. ined. (var. multifida Trarı. 1. c. IV. 51, non L.), foliolis 
laciniatis, supra viridibus, subglabris, Al, A, Bf, T, Bd, Kt lejtöin; — var. zncane- 
scens Opız Naturalien-Tausch 1824, 136 (var. ephrodes Rcus. Fl. Germ. excurs II. 
Sr, 1832), Juras, WR, NEAR BE Ice Dörgicse, Szgl hegy., Bd, Sf homokjän, foliolis 
simpliciter serratis. «Foliis quinatis, cuneiformibus, pectinato-pinnatifidis, subtus 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmönyei. II. l.öt. 2. resz. 2. szakasz. 27 
