Vitorlasviraguak, Papilionaceae. 421 
110. csaläd. Vitorlasviraguak, Papilionaceae. 
1445. Ononis spinosa L. 716, SapL., SzZHW, Ha. 14, 17, mint a) latifolia 
Neirr. Fl. N.-Ö. 929, 1859, az egesz part menten, meg a nem reg kiszäradt helyen 
is; — var. angustifolla WarLr. Sched. 1822, 379, Bg es T partjän; — var. albiflora 
NEIER. Fl. N.-Ö. 1859, 929 (0. antiquorum2 Porr. «foliolis minutis, floribus albis») 
Kh, T partjan, Al, Vd. — 1446. O. subocculta Vin. Prosp. 1779, Al, Kh (0. Co- 
lummae Aıı. 1785, SzHW), Bf (Sıcm. 47), T (Rel. Kır. 118, Add. 300), A €es Csp 
hegyein (295. old). 
Spartium L., törzanöt, läsd 235., 278. old. 
144%. Genista Germanzca L. 710, Kh (SzZHW), Gys völgyeiben, a Szoroshad- 
ban szämos pusztai növeny töszomszedja. — 1448. G. pulosa L. 710, Kh (SzHW) 
es Gys völgyeiben apröbb Coronzlla Emerus bokrokkal vegyest, helyenkent nagy 
täabläit särgitja a hegylejtönek (@. sericea Arv., non Wurr.), VB. — 1449. G. tinc- 
toria L. 710, Sapr., SzZHW, a bp füves lejtöin elszörva md; — var. pubescens LANG 
Sylloge I. 1824, 181, Ks dombjain, a Bd, Kh erd.; — var. Hungarıca Kern. OBZ. 
1863, 140, Ks, A, Bd, Recse. 1450. G. nervata Kır. in DC. Prodr. II. 1825, 151 
(@. lasiocarpa Spachn, 1845), a Bd ritka, a Csapi-hegyen több. — 1451. G. procum- 
bens W. et Kır. Ic. t. 180, 1804, VB Värhegyen. 
Genista sagittalis L. 710, Khv (SzHW), n. v. Ürküt uradalmi erdejeben (Pırrirz). 
Cytisus Laburnum L. 739, var. Facguinianus Werzst. OBZ. 1890, 435, 438 (Laburn. Fac- 
guinianum) parkba ültetik, Al jul. ujra virit (C. a/firus SzHW, non Mirr., ha csak horvätorszägi 
helyre nem gondoltak). 
1452. Cytisus nigricans L. 739, Sapı., SZHW, a bp cserjes lejtöin md. Delibb 
növenyünk Linn£ typusa, azert fajtanevre nem szorul; — var. comosus G. Bkck, Fl. 
N.-Ö. 831, 1892, A, Bf. — 1453. C. supinus L. 740, Kh (SzHW), Bd, Rf cserjes 
lejtöin ritka,; — var. semiglaber Borg. Vasvärm. növ. 1887, 315, a Bd, Gys, Kh, 
ritka. A Bd oldalsö virägaiböl gyümölcsözik, de a tavali fajviragzatänak maradeka 
is läthatö rajta. — A következö elteresek sürübbszörüek s nagyobbviräguak: a) C. 
leucotrichus Schur, ÖBZ. 1860, 179 (cfr. Verhandl. sieb. 1859, 60; C. kirsutus Kır. 
Add. 305, SzZHW, non L., C. elongatus et falcatus SzHW, non W. et Kır.; 60. abra, 
299.0.) a tavaszi fürtszerü alak, mäs virägzat nelkül. A bp cserjes lejtöin elszörva 
md eleg gyakori, Jutas, Recse Es Kt is. Al Cecidomyia (Asphondyha) cytisi FRFLD 
gubacscsal; d) C. aggregatus ScHur, En. 1866, 149 (C. capıtatus SzEHW, non Scor.) 
a bp gyakoribb, csak ägtet6z6 viräggömbbel (v. ö. 251. 0.); c) Ü. leucotricho-aggre- 
gatus BorB. Pötf. 1898, 160, az ägtetözö mäsod, nyäri v. Öszi viräga (d) a tavaszi 
viräagzäsböl (a) gyümölcsözö ägon sarjadzik. Jutas, SzK, VB, Bd, Kh, Kt. Ez a harom 
elteres különben a (. supinus-szal nevezetes klimai osztozkodäs. Ez nyugatra (Vasvm.) 
vonul, a Balatonnäl megritkul, az elteresek Tül-a-Dunän is gyakoriak, de inkäabb 
kelet fele terjednek. Vältozatossägähoz tartozik toväabbä a var. seminudus BoRrß. 
(Vasvarm. növ. 316), az egesz bp; — var. C. Pannomicus SIMK. Ak. Közl 1888, 
357, 368, a kurtaszörü, selymesebb, simäbb elteres, a felszinen szinten kopasz level- 
kevel a Bd, Gys, Kh völgyeiben, Recse. Pili abbreviati, diametro caulis breviores, 
sed densi, subsericei. Calyx quoque brevius pubescens, vexillum glabrum. An C. 
aggT. X Ratisb.?2 — 1454. C. Austriacus L. 1763, 1042, Sıapr., SZHW, a bp szäraz 
dombjain es lejtöin md, Jutas, Dobogö-major H, helvencnt mint sürü, aprö cserjes 
(184. o.). Mäma (Rel. "Kır. 118), söt a dp Szemes, Sf Lepseny fele. 1455. C. 
Ratisbonensis SCHAEFF. Bot. exped. 1760, I. 78, Kh (C. diflorus SzZHW, vix L’Her.), 
Bf (Sınk.), Gys, A hegyein &es völgyeiben, a Ba Kökapujäban, VB. 
1456. Anthylüs polyphylla Kır. DC. Prodr. II. 1825, 170 (A. Vulneraria SZHW, 
non L.), a bp füves lejtöin &s hegyi retjen. DE CanpoLrE i. h. szerint levelkeje 
11—15, a közepmagyarorszägiak& rendesen kevesebb. A. Vulneraria L. 719, az 
autor szavai szerint, «in pratis Europae borealioris», toväbbä «Svecia» — az A. 
maritima SCHWEIGG. in Hagen: Chlor. Boruss. 1819, 265; — var. leiotricha BoRBAS, 
