422 Vitorläsviraguak, Papilionaceae. 
Pallas Nagy Lex. XIII. 1896, 318, pilis in caule et in pagina inferiore foliorum 
omnino adpressis sericea. Ab A. vaulgari Koch et A. affını Britt. caule aequaliter 
foliato diversa. Bf, A, Csp, Väszoly, Kh hegyein, Bd. 
Lupinus angustifolius L. 721, a Bd nyugati r&szen, elhagyott szöllöben elvadulva (282. 0.). 
1457. Medicago satıva L. 778, SzZHW, kek luczerna, termesztik, gyakran 
elvadul. 1458. M. varıa Martıyn, Fl. Rust. III. 1792, 87, Urs. Prodr. Medic. 56 
(M. media Prrs. Syn. II. 1807, 356, SzZHW, Har. 12) füves h. md, hol böven, hol 
szälonkent, — var. Zamprocarpa Bors. ined. legumine glabro nitido; a Bd füves h.; 
— var. ochroleuca Opız in Cktax. Prodr. Fl. Böhm. IN. 1875, 660 sub M. falcata 
(var. Havıcans Bor». Pötf. 1891, 15), floribus constanter flavicantibus, haud sordide 
violaceis, legumine ®/,—1'/J, contorto, adpresse puberulo, ideoque a M. glomerata 
diversa. Jutas, VB, T, Szäntöd, Rf, Kh mezein; — var. adenocarpa Borg. Vasvärm. 
növ. 316, Gys, T hegyein. — 1459. M. falcata L. 779, SzHW, Har. 12, 17 (M. 
declinata Kanıız, Addit. 1864, 309, non in DC. Prodr. II. 173) szäraz füves h. md, 
legumine pubescente; — var. viscosa Rcug. Fl. Germ. excurs. II. 1732, 504, sub 
M. procumbente (M. glomerata Aut. Hung. recent., non Barz.!) a Bd, F füves mezein. 
AM. glomerata Bausıs, Elenco delle piante crescenti ne’ contorni di Torino 1801, 
93, melynek originaleja Kıramer herbariumäban fekszik (XXV. fasc. 272), mäs faj, 
€s inkäbb a M. varıa alakkörebe tartozik «leguminibus contorto-cochleatis.»! Mint- 
hogy viräga särga €s sätoroz6,” a M. falcata parallel formäja is lehet. Hüvelye 
csoportos, apröbb, mint a WM. varid-&, nagyon sürün glanduläs «leguminibus.... 
cochleato-dieyclis, furfuraceo-hirtellis»®,. A mi M. varia var. adenocarpd-nk hüvelye 
kevesbbe csavarodik &s nem oly sürün glanduläs, — A M. annularis Bess.* in 
DC. Prodr. II. 1825, 173, hüvelye jobban csavarodik, a var. vIscosd-€ gyengen 
sarlöforma; — var. psendoprostrata Hausmann exsicc., Borg. Földmiv. Erdek. 1880, 
493, Bekesvärm, fl. 101 (M. recta Kır. Add. 1863, 309, herb. fasc. XXV. 273, non 
Desr. Fl. Atl. 2, 1798—80, 212, a Wirrp. Sp. pl. III. 1800, 1415, mär idezve, var. 
gracilis Urs. [microphylla] i. h. 56, non BıvonA ap. Toparo Ind. sem. horti Parnorm. 
1858, 26), apröbblevelü &s virägü, mint aM. falcata, levelkeje inkäbb a M. erecta-e- 
hoz hasonlö, keskeny, de kurtäbb , virägzata kevesebbvirägü, mint a M. falcatd-e, 
viragänak nyele jobban megnyulik. A KırameL välasztotta nev arra vonatkozik, 
hogy nem egesz €rett hüvelye majdnem egyenes, lekopaszodö vagy nagyitöval 
apröszörü. Aräcs veröfenyes lejtöin ritka, — subvar. adenotrepania Borg. ined. legu- 
mine glanduloso-puberulo. F füves h., a Zugligetben Budän. A M. mirta SENNHOLZ 
(M. falcata X erecta) Sitzungsber. zool.-botan. Gesellsch. 1888, 22, a fentebbiekkel 
nem egyezö, hüvelyeröl a M. prostrata-val rokon. — 1460. M. prostrata Jaco. Hort. 
Vind. I. 1770, 39, Ure. 1. c. 55, a töalak a leiräs szerint az a g/abra Ur. ]. c. 55, 
Jacauın Olaszorszägböl kapott, termesztett peldät irt le. Egesz kopasz e videken nem 
nö, var. M. erecta Wintert, Index horti bot. 1788, t. 4. cum diagn. (M. declinata 
Kır. in DC. Prodr. II. 1825, 173, inter synon. M. prostratae; herb. fasc. LXXX. 152! 
XXV, 267! non Kanırz Addit. 309, M. tenuis Kır. ibid. fasc. XXV. 268, M. ‚pro- 
strata SzHW, Sımk.) Aräcs szöllei fölött(M. prostrata? [sic]) Rel. Kır. 118), Bf, Koloska!, 
Csp, T, Kh hegyeinek szikläs helyein. Egyike a videk jellemz6, talän Öskori növe- 
nyeinek. — 1461. M. lupulina L. 779, SzHW, Sımk. szäraz füves h. md; — var. 
M. Wildenoviü BoENNINGH., Prodr. fl. Monast. 161, 1824, Szäntöd, Bf, A es Csp 
hegyein, Bd. — var. M. stipularıs WALLr. Linnaea XIV. 1840, 630 nedvesebb füves 
h. szülöttje: eröteljesebb, a melleklevele nagy. Kh, a Räkoson Bpest. — 1462. M. 
rıgidula L. 780 (M. Gerardi W. et Kır. in Wir. Sp. pl, II. 1800, 1415, T füves 
lejtöin, kivält a klastrom alatt (M. Bancvcensis Kır. in Linnaca 1863, 615, Urs. 
69), hihetöleg a römai koloniäval vagy a törökkel került ide, — 1463. M. minima 
L. 780, Rel. Kır. 118, SZHW (M. minima a) pubescens Ws»: Hist. Canar. II. 2, 
! Persoon, Synops. II. 356. — ? Lamarck et Da CAnDoLLE, Flore Frangaise, IV. 540. 
® REICHENB, Fl. Germ. excurs. 504. 
* Ursan, Besser Fl. Galic. II. 128. old.-röl keltezi, de ott nincs. 
