424 Vitorläsviraguak, Papilionaceae, 
a felsö keskenyebb levelk&k majdnem vagy egeszen Epszelüek (var. dseudopalustris 
Menyn. i. h. 1877, 263). Ezek a peldäk, mint a nagyväradiak, kolosväriak, valamint 
a balatonmellekiek, voltak&pen mäsformäk, mint a melyet MENYHART &s KERNER MM. 
paluster-nek tartott €s süppedös, mocsaras vagy tözeges helyen nönck, mig a M. 
macrorrızus W. et Kır., valamint subintegrans elterese szikes mezön vagy sös, 
nedves reten nö, nem eleven-, hanem deres-zöldszinü, levele kisse vastagabb, a 
felsöbb levelkek keskenyek, csaknem szälasak, s mivel gyakran a szärczikkei is jol 
megnyulnak, azert a szära nem olyan sürü-leveles, mint a M. paluster-&. A M. 
macrorrhizus (M. dentatus var. angustifohus CsLax. ÖBZ. 1877, 370) virägzata, vala- 
mint a valamivel apröbb termese is szürkebben szörös, termese kerekebb, kevesbbe 
ferde;, — var. M. paluster W. et Kır. Ic. t. 266, 1810, sub Trifolio SzZHW (M. 
altıssimus var. subdentatus Bors. Bekesvärm. fl. 102, M. altissimus Autor. Hung. 
multor., non Tuumr. Fl. Paris. 1799, 378), levele vekonyabb, szelesebb &s &szre- 
vehetöbben fogas, hamarabb hervad, sötetzöld, termese valamivel nagyobb, ferdült, 
a hätän szelesebb &le van, lazäbban szörös, mint aM. macrorrhizus-&, vegre fekete. 
Felsöbb, kivält a sarjülevele teljesen vagy csaknem egöszen Epszelü. Lesenceze-Tomaj 
€s Tp közt, Szgl körül, forräs mellett &s süppedös reten ; — var. perfrondosus 
Bors. Bekesvärm. fl. 1884, 102, egeszen fogaslevelü, u. i. M. macrorrhisa y ‚pro- 
cera G. Beck, Fl. N.-Ö. 841, 1892 ide tartozik. V. ö. 192 old. 
M. coeruleus L. 764, sub Trifolio SzHW, komlö neven kertben termesztik es eElesztönek 
hasznäljäk, nehol elvadul. 
1469. Trifolium pratense L. 768, SzHW, Has. 12, füves mezön, reten md; 
termesztik is; — var. p2losum HEUFF. Enum. pl. in Banatu.... 1858, 52 (7. expan- 
sam SzHW, non W. et Kır.) robustum, caule foliisque patenter dense pilosis. Kh 
hegyein. — 7. expansum W. et Kır. Ic. t. 237 alis corollae carinam aequantibus, 
stipularumque forma ab hac varietate differt, — 1470. T. flexuosum Jacg. Fl. Austr. 
IV. 1776, 45, SzHW (7. medium L. Fauna Suec. 1761, app. 558 absq. diagn.) 
Rf-töl Kh-ig, hegyen. — 1471. T. alpesire L. 1763, 1082, SzHW, a bp hegyi retjen 
elszörva md. — 1472. 7. rubens L. 768, SzHW, u. 0. — 1473. T. difusum Enra. 
Beitr. VII. 1792, 165, T (Swk.), n. v. — 144, 7 ochroleucum Huos. Fl. Angl. 
1762, 283, Kh hegyi parlagjän (SzZHW). — 1495. 7. Pannonicum Jaco. Obs. I. 
17177, 2, SEN, IBR täjekän (Sıcm. 48, hely nelkül), Kh magasabb hegyein (SzZHW 
283. old.). — 14%6. 7. arvense L. 769, SzHW, Has. 17, füves mezön, lejtön md, 
Recse körül s fel a Gyöngyös völgyen; — var. arenivagam Jorp. in Borkrau Fl. 
centr. 1857, 153, G. Becx i. h. 841, a Bd. — 1477. T. Jragiferum L. 772, SzZHW, 
Bors. FK. 1891, 469, nedves h., reten md. — 1478. 7 montanum 1. 770, SADL., 
SzHW, a bp füves lejtöin, hegyi retjen md, Recse. — 1479. 7. repens L. 767, SzHW, 
Haß. 12, 17, nedves h. es reten. A Bd szäraz erdejeben 1897. szept. elejen elzöl- 
dülve. — 1480. 7. hybridum IL. 766, SzHW, Hap. 12, köver reten md. — 1481. 
T. aureum Porı. Hist. Palat. 1. 1777, 344 (T. badıum SzHW, non SCHREB.) a Bd, 
Gys, Kh, Recse hegy. es völgy. — 1482. T. agrarıum L. 772, SzHW, füves h,, 
reten md (7. campestre Scures. in Sturm, D. Fl. Heft 16, 1804, SzZHW); — var. 
longistipes BoRB. ined. pedunculis elongatis, folia multo superantibus (var. longipes 
Borg. Beke&svärm. fl. 103, non Nurr., nec Boıs: ., Al, Bd, Kh, Be. — 1483. T. pseudo- 
procumbens Gm. Fl. Bad. III 1808, 240 (T. Procumbens SCHREB., non L.), Al, Kh 
füves h. — 1484. T. procumbens L. 772, Kh (SzHW), Szäntöd, F, Vd nedves h,, 
a badacsonyi öböl retjen, T (Hap. 12, 17), a Badacsony füves helyen. 
1485. Doryenium sericeum Kov. exsicc. 128, 1844, NEiLr. Fl. v. Wien 1846, 654 
pro var. (D. suffruticosum Aut. Hung., SZHW, SADL.), a bp füves lejtöin elszörva md; 
— var. subpulosum Bors. TTK. 1896, 510, valamivel buglyosabb, mint mäs videken, 
vagyis kisse szetällö szörezete is van, nem mind selymesen simul le, mint rende- 
sen, a nevenek megfelelöen; pilis caulinis patentibus, sed illis D. Aerbacei paulo 
brevioribus, foliis praeter tomentum sericeum, praecipue ad margines pilosis; a 2). 
herbaceum fel& hajlik, viszont innen a var. adpressum G. Beck: Fl. N.-Ö. 854 köze- 
ledik a D. sericeum, illetöleg D. suffruticosum fel&. — 1486. D. herbaceum Nun, 
Fl. Delph. 1785, 80, Gys, Vällus, Kh hegyein. 
