426 Vitorläsvirägüak, Papilionaceae. 
SzHW, hegyi reten Kh, Tördemicz, F. — 1504. V. tenuifolia Roru, Tent. I. 1788, 
309, Kh (SzZHW), Bd! — 1505. V. villosa Ron, Tent. II. 1789, 182 (V. polyphylia 
W. et Kır., SzZHW, non Desr.), Bd, Hegymagasi, Tp, Kh; — var. glabrescens Koch, 
Syn. 1835, 194, a Szgl, Bd, Rf. — 1506. V. oroboides Wurr, in Jaco. Collect. IV. 
.1790, 323, Kh völgyeiben (Arv., SzZHW)n.v. Uj az orszäg földsegi reszen. Zägräb 
völgyeiben! Stajerban is terem. — 1507. V. sepium L 737, Kh (SzZHW), H, Gys, 
Bd, VB; — var. montana FröL. in Koch, Syn. 1835, 196, Bd. — 1508. V. Panno- 
nica Cr. Stirp. V. 1769, 393, Kh (SzZHW), Bd, Rf, Veszprem. — 1509. V. sordida 
W. et Kım. Ic. t. 133, 1803, SzZHW, Sıcm. 48, Kh (SzHW), Gys, Szgl, Bd; — var. 
Biebersteinü Bess. Enum. pl. Volh. 29, 1822, Szgl. — 1510. V. sativa L. 736, 
SzHW, termesztik, elvadul. — V. segetahis Tuuwr. Fl. Paris. 1799, 367, vetesben, 
ınezön md; — var. angustifola Roin, Tent. I. 1788, 310, Kh (SzZHW). — 1511. 
V. lathyroıdes L. 736, Kh (SzZHW), Bd, Tihany (Sımk.), füves h., Gys völgyeiben. 
1512. Zathyrus aphacus (aphaca) L.. 729, Kh munkält h. (SzZHW), Sümegen (Szkp. 
I. 29). — 1513. 2. sativus L. 730, szeges-borsö neven termesztik, gyakran: VB, Al, 
Bf, A es T körül elvadul (Cicercala sativa MoeEnch). — 1514. /. hirsutus L. 732, Kh 
(Arv.) mezein. — 1515. Z. fuberosus L. 732, SzZHW, mezön füves h. md. — 151b. 
L. Nissolius 729, H lejtöin (Pırrs! ap. Bors. ÖBZ. 1893, 262), Pähok!, Kh hegyein 
(SzHW), a fajszi erd. (Pırırız). — 151%. L. pratensis L. 733, SZHW, var. pubescens 
Rene. Fl. Germ. exc. Il. 535, 1832, pro var. Zathyri sepium, G. Beck i. h. 883, 
(non Hook. et Arn, 1842) Kh (SzHW), Gys, Ks parti retjen, Budapest körül is; var. 
uliginosus WIERZB. in HEUFF. En. pl. Banat. 1858, 61, a kisebbvirägü, Szgl a Bd, 
Kh. — 1518. /. szlvester L. 733, Kh (SzZHW), Recse es Bakönak völgyeiben. — 
1519. /. megalanthos Sreup. Nomenel. 1841, II. 14 (Z. /atifohus aut. non L.; L. 
grandiflorus Läng. 1824. non SırrH. et Sm.), Kh (SzZHW). — 1520. Z. paluster 
L. 733, lapos reten, Kh (SzZHW), Kekküt &s Kornyi-tö (Kır. Bar.), Szgl, Tp, Vd-lak. 
A szeleslevelü typustöl kezdve a var. praesignis-ig (G. Beck. Fl. N.-Öst. 1892, 883) 
a levelkek szelessege fokozatosan keskenyedik. Ily közbeli elteres a var. substeno- 
phyllus Bore. in DörrL. Jahrescat. 1900, 120, foliolis lineari-lanceolatis, Tp, Vd. 
1521. Orobus vernus L. 728, Kh (SzHW), Gys, Bd, Dörgicse, VB, SzK erd.; — 
var albiflorus ALErELD, Bonpl. 1861, 143, a Bd tetejen (Simk ), ritka; — var. lat- 
folus RocneL, Pl. Banatus rar. 1828, 54, fig. 36, Gys erdeiben. RocHEL kepet j6öl 
ertelmezve, valamint a leiräs szerint is bizonyos, hogy a var. /atifolia nagyobbreszt 
nem tartozik az ©. Venetus alakkörebe, hanem valösägos szeleslombu ©. vernus, 
de az idezetek, valamint a leiräs nemely belyege szerint reszben az ©. Venetus-t is 
ide ertette. A «pedunculus...glaber», «legumina... glabra» az O.vernus-t äruljak el, 
melynek szeleslombü eltereset a Rocher jelölte helyen, a Herkulesfürdönel valöban 
gyüjtöttem. RocHEL kepe mellett a kevesvirägü Es nagyvirägü fürt s a rajz egyeb 
resze is inkäbb az O. vernus-röl keszült, azert a’gys-i lednek szeleslevelü eltereset 
ide kellett vonnom. — 1522. O0. Venetus Cwus. apud MirLer, Gard. Diet. ed. VII. 
1768, no 8, exclusä icone Milleri malä (©. varzegatus TENORE, Prodr. Fl. Napol. 
Suppl. I. 62, 1815, a glanduläsabb-virägzatü töalak, ellenben a Balaton melleken 
a szörösvirägzatü var. Danaticus WıErzB. (ROCHEL Botan. Reise 1838, 68, in HEUF- 
FELN Enum. pl. in Banatu etc. 1858 p. 61 descriptus) terem; a Bd &s Szgl (Sıcm. 
46), Gys (Borg. 1894), Füred (LAnG exsicc. in Neırr. Aufzähl. 347) es VB erdeiben. 
Itt a viräga (valöszinüleg üj) gubacscsä puffad, mint a vizparti Veronicd-€,; — var. 
rigidus LänG. Enum. 1824, 2, Kern. OBZ,. 1869, 125, ex verbis Kerneri pedunculis 
glabris, Gys, VB, SzK erdeiben. Az O. Venetus Cuusiws (Stirp. Pannon. 742) leiräsän 
es a 743. old. levö kepröi szülemlett meg, tehät mint legregibb nev, MILLER forräsa 
nyomän megtartandö. Hogy a Mir kepe az ©. Venetus-t nem jöl reprezentälja 
Clusius-nak j6 kepevel szemben, a nev elvetesere döntö vagy rontö nem lehet. 
Az 0. Venetus Tirol deli reszen ketsegtelen, tehät bizonyära Velenceze videken is 
terem. — 0. tuberosus L. 728, Böhönye (Kır. Bar.). — 1523. O. versicolor GM. Syst. 
II, 1791, 1108 (O. albus SzHW, Sıcm. 47, non L. fil. Suppl. 1781, 327), Bf (itt 
SIMK. szerint gyakori), Kh erdeiben (Sıcm. 47, SzZHW); Sümeg körül (Szer I. 29), 
a Malomvölgy füves retjen es jö erdötalajan VB, SzK. — 1524. O. pallescens M. 
