Vitorlasviräguak, Papilionaceae, 427 
Bıeg. Fl, Taur.-Cauc. II. 1808, 153, Bf (Sıcm. 47) es Tp (Kır. Bar.) erdeiben &s erdei 
retjen. — 1525. O. niger L. 729, San. SZHW, a bp nagyobb erdejeben md. — 
var. Zristis LAnG in Rcag. Fl. Germ. excurs. 1832, 538, VB, SzK, Al, Bd. Alacsonyabb, 
zömökebb, szelesebb-levelkes, a viragzatänak nyele nem hosszabb, mint az ägas levele. 
1526. Coronilla Emerus L. 742, Kh (Arv.), a Csökakövön (WIERZB. exsicc., 
apud Borg. Erd. Lap. 1886, 575), különösen Gys völgyeiben, itt kivält Genista 
pilosa-val a völgylejtö talajara heveredve (f. decumbens) nagy területet elborit, s 
töle nemely lejtö egesz särga (1894. mäj. 4.). A leheveredö alak a Genista prlosd- 
näl alig nagyobb. Mäsutt a C. Emerus magasabb cserjealak: a Bd (Rel. Kır. 10, 
Add. 330) eszak-kelet fel&e, a tomaji oldalon, kivalt a Kökapu nyilasaban, A, Koloska! 
es Bf! (Rel. Kır. 119), T hegyeinek bokros h. (Sımk.), itt a Länylakäs körül is, 
Aszöf6ö es Väszoly közt völgyekben, helyenkent böven &s virägzäsakor egyike a 
videk legszebb bokrainak (253., 295. old.). — 152%. C. vagzinalis Lam. Encycl. II. 
1786, 121, Kh (C. minima Jaco., Arv., SzZHW, non L.), SzK, VB szikläs hegyein 
ritka (Pır..!), a meszhegyek flöräjäanak ösi maradeka. — 1528. C. coronata L. Syst. 
X. 1759, 1168, Kh (Kır. Bar., SZHW) meszhegyein es völgyeiben, Bf, A hegyein. 
—z15297 & vanıa TE. 743, Kır. Add. 330, SzZEIW, HAB. 12, md. 
Ornithopus sativus Bror. Fl. Lus. II. 1804, 160, Wırık. et Lance, Fl. Hisp. III. 259, 261! 
SzK, VB hegyein (Pırrırz, 288. old.). 
1530. Hippocrepis comosa 1.. 744, Kır. Bar., Rel. Kır. 119, Hırneer. 40, mesz- 
szikla töredeken, Ks-töl T-ig, Kh (SzZHW), Gys, Jutas. — Hippocrepis flexuosa 
ZAHLBRUCKNER in lit. ad Host, descripta in ej. Fl. Austr. II. 1831, 348, Verhandl. 
zool.-bot. Gesellsch. I. 1852, 155, Neı.r. Nachtr. zu Mary 314. «In Hungaria ad lacum 
Ballaton (sic!) in peninsula Tyhain (sic!), fl. junio». Ma ältaläban ismeretlen. Ha 
«radix annuä»-t nem mondana, minden ketseg nelkül a 7. comosd-hoz vonnäam. Ha 
csakugyan egynyäreltü gyökere lenne, valamely delibb s talan meg a römaiak 
idejen ide hurczolt faj lehetne, PORTENSCHLAG id. keziratäaban @) 4. multistiguosa-t 
emlit T hatäräböl, de azöta eltünt. L.ehet azonban, hogy a «radixr annua» tevedes, 
mert a H. comosa elsö esztendei virägzasa lehet, vekony gyökerrel, a midön egy- 
nyareltünek gondolhatö. Ha radix perennise van, valamennyi belyege megegyez- 
tethetö a 7. comosa-eval, mert kevesebb, jobban &kalakü, csorbitott-levelkes Hip- 
pocrepis a Balaton melleken valöban nö. Melleklevele härtyanemü, a csücsa pilläs. 
A kelyhefoga valamivel hegyesebb, mint nemely deli peldäe, de ez sincs kivetel 
nelkül, a hüvely pedig valamennyi helyröl valön Erdes, aprö-tüskes. A tevedes 
onnan is eredhet, hogy Host a 349. old. a MH. comosd-nak «planta tota glabrä»-t 
tulajdonit «leguminibus glabris». A AH. comosa csak lätszölag kopasz, annyi szöre- 
zete van, mint a 7. fleruosd-nak. Lehet, a #4. flexuosa peldäja is tökeletlen volt; 
a Balatonnäl ma termeszetszerlien a 7. comosd-n kivül mas Hippocrepis nem terem. 
1531. Onodrychis arenaria Kır. in Wird. Enum. suppl. 1813, 51, sub Hedy- 
saro, a bp füves lejtöin Ks-töl es Mämätöl (Rel. Kır. 119), Vaszolyon ät F-ig 
(SzZHW), Szantöd dombjain, de rendesen keves együtt, eredeti helyet a szöllö- 
termesztes elpusztitotta. Leggyakoribb a valamivel szelesebb (3 mm.) levelkes elteres, 
a var. Austriaca Beck i. h. 871, 1892. A homoki alak levele (Siöfok, Räkos) gyakran 
igen keskeny, de elterjedese köreben akadni szelesebb levelkekre is. 
Phaseolus vulgaris L. 723, Ph. nanus Cent. I. n. 65. 1755, termesztik, — Ph. coccineus 
724, piros virägaval a kerites disze. 
Caesalpiniaceae. Gleditsia triacanthos L. 1056, keritesnek ültetik (krisztustövis). 
Poötlek: Potamogeton heterophyllus SCHREB. Spice. Fl. Lips. 1771, 21, var. szagnalis 
Fr. Nov. 1828, 37. Löczy 1900. szept. Medvogya ärokböl (Fd es Täska közt) hozta 
P. interruptus, P. acuminatus Scuum. En. pl. Saelland. I. 1801, 49, P. natans var. 
polyphyllodeus Bors. ined. (phyllodiis, submersis multis, elongatis, foliis oblongis, 
basi rotundatis; a var. 5rolixo Koch Syn. ll. 1844, 775, petiolis in caüle elongato 
aphyllis, longe vigentibus, numerosisque differt), az 1, 2, 3, 6. sz. Chara, kolokän, 
Myroph. spie, Aspidium thelipteris fajokkal együtt, a Pulicaria dys. feszket több- 
rekeszü gubacscsal (Myopites Inulae Ros., SzEPL.). 
