Bevezetes 5 
dösok is a Balatont, melyet «magyar tenger»-nek szeretünk nevezni, regi idökböl 
visszamaradt tengernek tekintettek, ügy az orvosok is a tengerviz Es part gyögyitö 
tenyezöit kerestek a Balatonnäl is, azert beszelnek m&g most is az är-apaly okozta 
hullämverestöl a Balatonban, a tö vizenek sötartalmäröl, a levegönek äsvänyos sök 
teliteseröl Es mäs egyebröl, a mi a tengernel talälhato, meg pedig mindezekröl 
mint olyan tenyezökröl, melyek a gyögyuläsokat elsö sorban eredmenyezik. 
Csak ez az eredmeny biztos, annak magyaräzatära azonban nem kell es nem 
is lehet a tengerre utalnunk. Erre föleg a popularis « magyar tenger» elnevezes &s 
a Balaton eredeteröl vallott hibäs velemenyek vezettek. Miert nem kerestek, ha 
mär kellett, inkäbb hasonlatossägot az alpesi nagy tavak mellett elert gyögysike- 
rekkel? A genfi, a vierwaldstätti, de meg a wörthi, millstadti, gmundeni tavak 
partjain szinten kitünd gyögyuläsokat tapasztaltak es nem kerestek azoknak okät 
mäsban, mint az ott letez6 termeszeti viszonyokban. A Balatonnak tiszta, üde leve- 
göje, sok napfenye, hüs vize elegendö tenyezök a gyögyuläsi sikerek megmagya- 
razasara. 
Nem hälädatos ugyan divatos balvelemenyeknek felderitese, de szükseges 
lepes arra, hogy az igazsägot felismerjük s a Balatonnak, mint nagy, orszägos 
üdülöhelynek &epen nincs hätränyära, ha nem kölcsönvett ervekkel, de a Balaton- 
nak sajät termeszetevel bizonyitjuk be bämulatos gyögyitö erejet. 
Lässuk tehät! Azt ällitottäk, hogy a Balaton vize nem közönseges viz, de higitott 
savanyüviz, mert SCHUSZTER, azutän PREYSZ analyzise mindazokat az äsvanyos reszeket ki- 
mutatta a Balaton vizeben,a melyek abalaton-füredi savanyüvizben elöfordulnak; söt sza- 
bad szensav is talälhatö benne. Ez mind igaz, csakhogy ha az äsvänyos reszeknek csupän 
aequivalenseit veszszük, a nelkül, hogy az absolut mennyisegre tekintettel vagyunk, 
akkor minden küt vize äsvänyos forräs, mert hiszen ha valamely küt vizeben ege- 
szen hiänyzik minden äsvänyos resz vagy szensav, ügy az Elvezhetetlen ital. 
IrosvAy tanärnak legüjabb analyzisei (läsd e mü 1. köt, 6-ik reszet) bizonyitjäk, 
hogy a Balaton vizenek vegyi összetetele a töban majd mindenütt egyforma &s 
hogy a szilärd alkatreszek ältaläban ezer gramm vizben csak 0'3681 grammal 
szerepelnek, mellettük a szabad szensav 01398 gramm; oly szamadatok ezek, 
melyeket bärmely j6 kütviznek analyzisenel is meg feltalälhatunk. Igaz, hogy több 
euröpai tö vizenek vegyi vizsgälatäval összehasonlitva a Balaton vizet, azt talälta 
ILosvay, hogy «legtöbb szilärd marad&k a Balaton vizeben van s mind a szilärd 
alkatreszek mennyisege, mind azok minösege alapjän jogosultnak mondhatjuk 
SCHUSTER-nek azt a kijenteset, hogy a Balaton vize higitott äsvänyos viz»; de ezen 
kijelentes inkäbb csak a többi t6 vizevel szemben Jogos, mig összehasonlitäs nelkül 
_ tekintve, csak nagy fentartässal fogadhatö el. 
Ha tehät a Balaton gyögyitö hatäsänak magyaräzatänäl el kell hagynunk a 
tengeri fürdök vagy az äsvänyos vizü fürdök gyögyitö erejet, mikent magyaräz- 
hatjuk meg a ketsegtelen szep eredmenyeket ? Eltekintve az ältalänos okoktöl, 
melyek minden fürdözesnel közremüködnek (ügymint a helyvältozäs, a megszokott 
mindennapi munkäböl es gondokböl valö kibontakozäs, megvältoztatott &let- &s 
etrend sät.) leginkäbb ket f6 tenyezö tünik elö, mint a gy6ögyuläst elösegitö fontos 
ok. Ezek pedig: elöször fürdes a hüs vizben, mäsodszor a tisztäbb levegö, egy- 
ältalän a j6 Eghajlati viszonyok &s föleg az erösebb napfeny. Vizsgäljuk e tenye- 
zöket kisse közelebbröl, 
