Bevezetes. 7 
mint a värosok&, e mellett bebizonyitotta, hogy klimäja is enyhebb, mint az ugyan- 
azon földrajzi fekvessel bir6 egyeb helyeke. Ezen vizsgälatok csak azt bizonyitot- 
täk be, a mi mindenki elött ügy is termeszetes es vilägos volt, mert honnan gyül- 
Jön por Es szemet a levegöben össze a Balaton felett ? Partjain sehol sincs nagyobb 
väros, vagy kiterjedtebb gyär &s mäsnemü iparvällalat. Eszakröl a Bakony vegkiäga- 
zasai, erdö- s szölöboritotta hegyek, deElnek a somogyi halmok, vagy legelök szegelyezik 
a tavat, tehät mindenütt van vegetatio, a mi nem produkälhatja, hanem csak megköt- 
heti a port Es szennyet. 
Azonban nem csak a levegö tisztasäga, de egyältalän a klima enyhesege is 
nagy elönyere szolgäl a balatonparti helyeknek. Koräbban kezdödik a tavasz, to- 
vabb tart az ösz &s a nyär hevet is jötekonyan mersekli a nagy vizfelület, ügy 
hogy a kanikula forrö idejeben is csak a deli öräk igazän melegek, mig a reggeli 
es esti 6räk mindig kedvezök a szabadban valö tartözkodäsnak &s a deli 6räk 
forrösägät is enyhiti nemik&pen a tö felöl lengedezö szellö. E mü I-sö6 kötetenek IV-ik 
reszeben reszletesen ismerteti dr. SARINGER JAnos Kanpiv az Eghajlati viszonyokat es több 
Evtizedre menö meteorologiai feljegyzesek alapjän bebizonyitja, hogy a Balaton 
közvetlen környekenek &ghajlati viszonyait kedvezöen befolyäsolja a nagy t6 viz- 
tükre, a mennyiben egyreszt melegitöleg -— este — mäsreszt pedig hüsitöleg — 
reggel €s delben — hat a part hömersekletere, mely körülmeny az egeszseg con- 
serväläsära Es viszszaällitäsära csak jötekony hatässal lehet. 
A kedvezö klimatikus viszonyok közül meg külön ki kell emelnem a nap- 
Fenyt. Leginkäbb kimerült egyeneknek, anaemiäs, görvelyes Es tüdöbeteg gyerme- 
keknek van nagy szüksegük a napfenyre, melynek eltetö ereje mellett ällapotuk 
sokkal jobban javul, mint bärmely mäs viszonyok között. A felhötlen eg pedig a 
Balaton partjän tavasztöl Öszig nagyon gyakori es ha gyakran esik is es a zivatarok 
sem ritkäk, csakhamar kiderül s megint lehet a szabadban a nap eltetö erejet 
elvezni. 
x * 
Az eddig emlitett gyögytenyezök — a hideg fürdök es a kedvezö &ghajlati 
viszonyok — az egesz Balaton környdkere mervadök ugyan &s ha csak ezekre van 
szükseg, a beteg egyaränt felkeresheti a balatonmelleki fürdö- &s üdülöhelyek bär- 
melyiket; de azert nem lehet egyik helyet a mäsikkal teljesen egyformänak tekin- 
teni, mert az egyes helyek fekvesükre nezve különböznek s egyik, mäsik orvosi 
jJavaslatnak jobban vagy kevesbb& jobban felelnek meg. Ez iränyban kivältkepen 
ket föcsoportba oszthatök a balatonparti helysegek, ü. m. az 6szaki, illetve &szak- 
nyugati esa deli €s delkeleti fekvesüekre. Az &eszaki — zalai — helyek mindenck- 
felett a szeltöl vedettek, levegöjük enyhebb, a t6 vize esendesebb, de hinärosabb 
s a tö feneke iszappal, kavicscsal, söt kövel van fedve. A deli — föleg somogyi — 
partokon, a fürdötelepek jobban ki vannak teve a szelnek, a t6 vize sekelyebb, 
tehät messzebb kell bemenni, mig mely vizre akadunk, a feneke finom homokkal 
födött s a szel folytän gyakoribb a hullämveres. 
Az üdülöknek &s nyaralövendegeknek közömbös tehät, hogy a Balaton melyik 
pontjän töltik idejöket, inkäbb a fürdötelep tärsadalmi körzete, vagy kulturälis 
berendezese döntö räjuk nezve ; betegnel azonban mindig tekintetbe kell venni 
együttal az Eszaki Es deli partoknak most emlitettem különbsegeit, ha valamely 
balatontavi fürdöt ajänlunk neki. 
