34 A balatonparti fürdö- es üdülöhelyek ismertetese. 
Siöfokkal &s Balaton-Füreddel közvetlen gözhajöjarat köti Össze, posta- Es 
tävirda-hivatala is helyben van, vasüti ällomäsa Lepseny. 
Gyögydija nincs, de a fürdötelep fenntartäsa költsegeinek fedezesehez a 
vendegcsalädok 4—8 korona illetekkel tartoznak järulni. 
A fürdöär mär benne van a szoba äräban sigy külön nem szedetik. A szoba- 
ärak is nagyon meltänyosak, az egesz Evadra egy szobäert kernek 40—60 koronät. 
TB ee le Na Eh EEE ae ER m BIC er 
(Löczy L. fotografiaja ulan). 28. dbra. Kenese a gözhajo kidllorol. 
Siöfok. 
Tervrajza az V. täblän. 
A Balaton delkeleti partjän a Siö-csatorna (29. äbra) kezdete mellett fekszik Siöfok 
közsege. A Balaton itten nagyon sekely s messzire kell bemenni a töba, mig 
1—1!/, meteres vizet lehet elerni, a tö feneket rendkivül finom föveny fedi &s 
miutän az &szakröl jövö szelek a tavat igen gyakran häborgatjäk, a hullämveres is 
majdnem ällandö; ezek mind olyan körülmenyek, melyek Siöfokot fürdöhelylye mint- 
egy praedestinäljäk. Ellentetben Balaton-Füreddel Siöfok klimäja nem olyan egyen- 
‚letes es enyhe, a szeleknek is jobban ki van teve, mint ätellenben a zalai part, fa 
es erdö ärnyeka eleinte nem volt valami nagy, mikent ez meg az 1893-böl szärmazo 
kep (32. äbra) mutatja; de azöta ärnyas fasorok &s eleg strü parkos reszletek tä- 
madtak a telepen (33. äbra). De azert eghajlata megis egeszseges, bär kisse ellenällöbb 
szervezetnek van csak hasznära; levegöje tiszta, a napfeny pedig intensivebb, mint 
mäsutt, azert azutän olyan betegeknel, a kiknek napfenyre van szüksegük, kivalo 
j6 eredmenyt is idez elö, tehät satnya gyermekeknel s gyenge nöknel. Siöfokon 
mär azelött is volt fürd6, s a vasiit meg a t6 partja között elterülö homokos tersegen 
mär a hetvenes evekben £pitettek idegen vendegek szämära hat csinos emeletes 
villät. Jelentösegre azonban csak nehäny Ev öta tett szert; 1891-ik Evben megala- 
