BEVEZETES, 
Midön a Magyar Földrajzi Tärsasägnak a Balaton ätkutatäsära ala- 
kult bizottsäga az 1891. &v folyamän megtisztelö megbizäsäval kitüntetni 
kegyes volt, felszölitväan engem a Balaton Kryptogam-növenyzetenek 
tanulmänyozäsära, k&sz örömmel vällaltam el ezt az erdekes munkät. 
Tudomänyos, valamint praktikus n&zöpontokböl veve is erdemes 
vällalkozäsnak tetszett e vizsgälat, mert hazänknak egy ki nem kutatott 
nagy vizgröl volt szö, mely azonfelül halgazdasäg tekinteteben is elsö- 
rendü fontossägü.- 
1891 öta foglalkoztam a Balaton Aryptogam-Noräjäval, s a mennyire 
elfoglaltsägom engedte, azon voltam, hogy az &vnek minden szakäban 
gyüjthessek, egy pillantäs a felsorolt moszatokra, mutatja ezt. 
1892 kivetelevel minden &vben kiränduläsokat tettem a Balaton 
környekere, s föleg 1895 &s 1896-ban kerestem föl gyakrabban a tavat, 
hogy vizsgälataimat befejezhessem. Mindezek a gyüjtesek termeszetesen 
csak az elsö adatszerz&s Ertekevel birhatnak. A legelsö s legföbb feladat 
ep a Balaton szerves vilägänak szämonvetele volt, s ebben igyekeztem 
en is eljärni, midön annak egy reszet kutatäsom kör&be vontam. 
A Balaton moszatfloräjäröl adott ket elöleges jelentesemben, melyek 
«A Balaton Kryptogam-növenyzetenek väzlata» (Földrajzi Közlemenyek, 
1891, 50—58. 1.) &s «A Balaton mikroszköpos növenyzeteröl» (ugyanott, 
1894, 160—167. 1.) czimmel jelentek meg, kijelöltem mär nagyjaban a 
vizsgälat alapelveit, s mint legelsö feladatot, a fajok kikutatäsät tüztem 
ki, ez utän termeszetesen a biologiai megfigyelesek következtek s 
mindazok a problemäk, a melyek egy ily nagy vizgyüjtö behatöbb, 
az Ujabb nezöpontok szemmeltartäsäval folytatandö ättanulmäanyozasäanäl 
felmerülnek; a fajok kikutatäsät követte volna azok eletviszonyainak vizs- 
gäaläsa, a moszatok jelentösege a többi vizi szervezetek eleteben, a 
planktonban jätszott szerepük, s mindehhez jarult azutän a teny&szö 
periodusok megällapitäsa. 
A Balaton tud. tanulmänyozasänak eredmenyei, II. köt. 2. resz. 1 
