8 . Bevezetes. 
tözegkepletek megvizsgäläsäröl; Tud. Akad. Math. Term.-tud. Közleme- 
nyek, XXXII, 1888, 211. 1.), de ezenkivül bizonyos moszatokat szäritva 
is tettem el; az igy konzervält anyag meleg vizzel felengesztelve, jöl 
vizsgälhatö, mint ezt Afghanisztänböl szarmaz6 Algak teldolgozäsänäl 
tapasztaltam &s leirtam Notes on Afghanistan Algae (Journal of the 
Linnean Society Bot., XXI, 1884, p. 241—250.) czimü dolgozatomban. 
A termeszet különben maga is konzervälja a moszatokat, igy a Balaton 
partjain gyakran talälunk Algd-kat nagyobb tömegekben megszäradva, 
ezek ilyenkor nemezes szövedeket, börnemü härtyäkat alkotnak, hasonlö 
elöforduläsn moszatokat irtam le a meteorpapirröl szölö dolgozatomban 
(Termeszetr. Rüzetek, XII, 1891, 144. 1). 
A plankton megsyljtesenel ugyanezt az eljäräst követtem, a csol- 
nakböl hälöval megszürt planktont porczellän tälban, osmiumsavval fixäl- 
tam s igy tettem el üvegekbe; hazaterve ällomäsomra, miutän a gyüjtes 
leülepedett, leöntöttem röla az osmiumsavat s alkohollal feltöltve, kon- 
zervaltam az anyagot. 
A Balaton növenyzetenek elosztäsa meglehetösen elter a mäs tavakröl 
adott leiräsoktöl vagy schemäktöl, itt a növenyzetet oly övekre osztani, 
mint a nagyobb melysegekkel rendelkezö tavakban, nem igen lehet, 
mert a megfelelö zönäk hiänyoznak. Ioy peldäul fölemlithetem MAGNIN 
beosztäsät, ki a Jura hegyseg tavait vizsgälta' s a növenyzet elosztäsät 
uralö biologiai felteteleket fejtegette.” Szerinte a tavak floräjät a partok, 
a melysegek s a plankton floräja alkotja. A parti flora azutän hat külön- 
böz6 tenyeszö övre oszlik, Es pedig a Carex-, Phragmites- €s Scirpus- 
fajok kepviselik a härom elsö övet, mely 3 m. melysegig terjed, a 4-ik 
övet a Nuphar-fajok teszik, ezek 3—5 m. melysegig hatolnak, az 3-iket 
a Potamogeton-ok, melyek 6—8 m. melysegben gyökereznek, vegül a 
6-ikat a Chara-fajok S—12 m. között teny&szö serege alkotja. 
A melysegek floräjat kizardan csak Mikrophyton-ok teszik, a pela- 
gikus flora pedig Utricularidk-böl €s Ceratophyllum-böl äll. 
Ilyenforma az a beosztäs, melyet F. BRAND adott a Würmsee-röl szölö 
dolgozataban.’ Ez a tö a bajor fensikon, 583 m. magasban fekszik (az Eszaki- 
tenger fölött), felülete 56 kilometer, s legnagyobb melysege 114 m. 
I Macnın: Vegetation des lacs des monts Jura; Comptes Rendus de l’Acad. des Scienc. de 
Paris, EXWNMI, p. 535. 
? Macnın: Conditions biologiques de la vegetation lacustre; Ibid., CXVI, p. 905. 
3 F. Brann: Ueber die Vegetationsverhältnisse des Würmsees und seine Grundalgen; Botan. 
Centralbl., LXV, 1896, p. 1 sq. 
