Plankton-növenyek a Balaton vizeben. 13 
planktonjaban (III. Aus der Biologischen Station des Deutschen Fischerei-Verei- 
nes am Müggelsee. — Die Bacillariaceen im Plankton des Müggelsees bei Berlin; 
Zeitschr. für Fischerei und deren Hilfswissenschaften, 1895, Heft 6, Sonder-Abdruck) 
megegyezik ezzel a Balaton tenyeszete abban is, hogy a Fragilaridk fellepese 
J 
Jöformän egybeesik, a fajok dolgäban azonban itt is elterdsekre akadunk, mert mäs 
fajok lepnek fel a Balatonban, mint amott, mig a Balatonban a Zysigomium varians, 
Melosira distans, M. crenulata, & M. Roeseana uralkodnak, addig a Müggelseeben 
csak a M. crenulata talälhatö ezek közül, de azonkivül azutän elöjönck meg a 
M. Binderiana, M. granulata &s M. tenuis meg M. tenwssima, a balatoni het 
Nitzschia közül, mely mint planktonalkotö &l a Balaton tetejen, egy sincs a Müg- 
gelseeben; ugyanily elteresekre akadunk, ha a mäs helyekröl eredö planktonmeg- 
figyeleseket veszszük szämon &s hasonlitjuk össze a Balaton teny&szetevel, a mi 
elenken mutatja, hogy mily täg ter nyilik meg itt a biologiai megfigyelesekre 
fölteve, hogy azok szabälyos rendszeressäggel vegeztetnek. 
Kiderül különben a planktoni feljegyzesek futölagos ättekinteseböl is, hogy 
a Balatonnak sajätlagos moszatviläga van, a mely nem nagy valtozatossägot mutat 
ugyan, de összetetelere nezve megis meglehetösen elüt a többi, ilyen iranyban 
vizsgält viztartök moszatfloräjätöl. 
A kesöbbi vizsgälatok erdekeben nem mulaszthatom el mär ezüttal is figyel- 
meztetni a planktonvizsgälatok föbb feladatainak lehetöleg korai &s pontos szämon- 
tartäsära, a mi most, a lefolyt vizsgälati idöszak alatt nem volt mindig lehetseges, 
legtöbbször mär csak az idö hiänya miatt sem, nem toväbbä a helyszinen valö 
vizsgäläst megkönnyitö, alkalmas, felszerelt ällomäsok hiänyäban. 
A planktonvizsgälatokra nezve igen nagy fontossägot kell tulajdonitani a 
legüjabban FrENzEL-töl ajänlott mödszernek. FRENZEL ugyanis tapasztalvän azt, hogy 
a plankton meghatärozäsära valö eszközök es mödszerek nem nyujthatnak minden 
körülmenyek között pontos eredmenyt, egy üj eljaräst gondolt ki. 
FRENZEL a JOHANNES MÜLLER-tÖl szärmazö &s azutän Viktor HENsEn-töl tökele- k 
tesbitett planktonhälökat egy üj eszközzel helyettesiti. 
A Hensen-fele hälök ket czelra, a qualitativ es a quantitativ planktonmeg- 
hatärozäsokra vannak berendezve; mär most, a mi a quantitativ hälöt illeti, ezt, 
hogy egesz biztosan mtiködjek, ügy kell hasznälni, hogy egy bizonyos megmert 
melysegbe lebocsättatik es azutän lassan felhüzva a hälöt, a fölötte levö viztömeg 
a hälön keresztülszürödik; ily mödon a megszürt vizmennyiseget ki lehet szämitani 
erre azutän a benne foglaltatö planktont is megällapithatjuk. 
Ha azonban — mint ezt Frexzeı igen helyesen kifejti — a viz bizonyos idö- 
ben nagyon szegeny &lö planktoni szervezetekben, vagy pedig nagyon sekely a 
planktonra vizsgälandö viz, akkor ez a mödszer felmondja a szolgälatot, vagy pedig 
meg kell vältoztatni egeszen az eljäräst &s a vizszintes hüzässal segitünk magunkon, 
vagyis a hälöt egy darabig, egy megällapitott hosszüsägu pälyän, a csolnakkal 
vegigvontatjuk. — Ekkor a vizszintesen äthaläszott viztömeget kiszämitva, szinten 
megällapithatjuk a planktonmennyiseget. De ez a mödszer is cserben hagy sok- 
szor, ügy, hogy megis jobb a függelyes huzäshoz visszaterni. Miutän azonban a 
vizszintes, meg a függelyes hüzäsnak sok akadälya van, nem maradt egyecb hätra, 
mint üj mödszerek kieszel&se. — Megtörtent ugyanis, hogy a jögen ät haläszäs a 
függelyes hüzässal eg&eszen eredmenytelen maradt, mint ezt FrexzkrL elbeszeli (Zur 
Planktonmethodik; Biologisches Centralblatt, SV, SITZE INS 5, ji NO, ley a 
B) 
