Il. 
A GLACIALIS NÖVENYEGYESÜLESEK. 
A BALATONI HÖ FLORAJA. 
A Balaton moszatvilägänak vizsgälata közben fölmerült az a kerdes is, vajjon 
a hö szinen nem Elnek-e szinten moszatok, mint akär az &szaki videkek havän, 
vagy a magasabb hegysegek hömezöin? A hö növenyzetere vonatkozö ismeretek 
törtenetet ennek kapcsän nem lesz erdektelen väzolnunk, föleg azert nem, mert 
fenyesen mutatja, hogy mily nehezen tör utat magänak az üj, az eddigiektöl 
elterö felfogäs meg a tudomänyban is. — A legelsö adatokat DE SAaussurE-nek ! 
köszönjük, ki a havasok physikai viszonyainak kutatäsa közben, a hö vörös szindre 
figyelmes lett. A hönak &s jegnek floräjäval H. B. DE Saussurk 6öta, tehät 1760 
öta szämos kutatö foglalkozott s mär meglehetös szämra rug a höban tenye&szö 
moszatflora. SAUSSURE 1760-ban a Brevent tetejen (Savoyäban) akadt vörös höme- 
zökre, ott a helyszinen megvizsgälta e tünemäny okät, s azt talälta, hogy a vörös 
szint valami vörös finom por okozza, «terre rouge de la neige», mely 2—-3 hüvelyk- 
nyire hatol a höba. A hires sarkkutatö, Joun Ross reven lett azutän ismeretes a 
sarkköri videkek vörös hava, Ross 1818-ban Amerika sarkköri täjain hajözott s elhagy- 
van a Cap-Yorkot (Grönland nyugoti partjain 75° 57’ &, szel. a.), augusztus 17-&n 
vörös sziklas partokra bukkant; az 500-600 läb magas, tengerbe szakadö szikläs 
partokat boritö hö pompäs karmazsin vörös volt, ezert kapta ez a part, illetöleg 
ez.a szirtesoport a Crimson Cliffs elnevezest. A vörös höböl pröbäkat hoztak haza 
Euröpäba s itt azutän a tudösok velekedese rendkivül megoszlott. RoBERT BROWN 
a vörös festöanyagot helyes Erzekkel a moszatokhoz sorolta, WorLaston kemiai 
vizsgälat utän szinten növenyi termeszetünek nyilvänitotta. Francıs BAUER angol 
botanikus rozsdapene&szt lätott benne s el is nevezte &pp ezert Uredo nivalis-nak, 
mi ellen Erias Fries, a nagy sved gombäsz azonnal tiltakozott &s a kerdeses orga- 
nizmust a Chlorococcum genushoz tartozö vizi moszatnak nyilvänitotta. \WRANGEL 
bärö pedig azt a velemenyet fejezte ki, hogy e növeny valösziniien a LIECHTENSTEIN- 
fele, ü. n. «levegöbeli zoophytonoktöl» szärmazik. (CHLapnı, az ismeretes physikus 
pedig meteor-pornak tartotta a szöban forgö szervezetet.) Vegre is C. A. Aaron, 
a jeles sved algologus döntötte el a kerdest, 6 1823-ban kapott a Ross-töl haza- 
hozott pröbäkböl sa festö szervezetet a moszatokhoz sorolta s egy lj nem tipusät 
lätta benne. Ezt az üj nemet Protococcus-nak nevezte el s megtartvän a Bauzr-fele 
fajnevet, Protococcus nivalis (BAUER) C. A. Acarpn neven vezette be a tudomänyba 
I Wirrrock: Om snöns och isens flora etc. 
