30 A halatoni hö fHoräja. 
lococcus lacustris okozza €s ennek a var. /ateritia neven megkülönböztetett vältozata. 
Ez az egysejtü, gömbölyded, gyönyörüi vörös tartalommal telt moszat pär cm. mely- 
segig festi a havat, s az olvadö6 hö leveben rajzöival szaporodik; 
2. a barna ho növenyzete közül különösen az Ancylonema Nordenskiöldii nevü 
Desmidiacea välik ki, feltünik ez a moszat ibolyäs sejtnedveert, az Ancylonema mäs 
Algäk tärsasagäban s a Aryokonit nevü finom äsvänyos porral együtt a grönlandi 
kontinentalis jegen igen fontos szerepet jätszik, mert a nap meleget meggylitve, 
a jegbe mely Iyukakat für; 
3. a zöld havat zöld moszatok okozzäk, tehät a k&k sejtnedvet nelkülözö többi 
Desmidiaceäk, azutan Cyanophycedk &s a Sphaerella zöld egyenei, ezenkivül a mohok 
protonemäi is talälhatök a zöld höban. A vilägossärga &s zöldessärga havat a Ros- 
TAFINSKI-tÖL leirt Chlamydomonas flavo-tingens okozza, ezt Rostarınskı a Kärpätok- 
ban talälta. 
Ezek az itt feltüntetett s WarnmmnG-töl Pflanzenvereine neven megkülönbözte- 
tett formatiök a növenyi sejtek ellentällö kepessegere igen szep peldäk. Az ev leg- 
nagyobb reszen ät a jegbe Es höba fagyva vegetälnak a sarki &jjel sötetsegeben, 
s csak mikor a nyäri nap melege megolvasztja a jeget &s havat, kelnek &letre sa 
O’-näl alig valamivel melegebb vizben täplälkoznak, szaporodnak, elnek. Sok helyütt 
minden &jjel megfagy a viz s igy naponta ismetlödik ez a vältozäs. Igen erdekes 
e növenyek elterjedese, mit Cuopar! legtjabb adatai vilägitnak meg, ki az Ecua- 
dori Pichinchän &elö Raphidium nivale nevü zöld moszatot es a grönlandi Ancy- 
lonema Nordenskiöldü-t talälta a Col des Ecandies havän, a Sphaerella nivalıs tär- 
sasagäban. Ezen ket, egymästöl oly messze esö lelöhelyeken honos növenyek, 
együttes elöforduläsa Euröpäban igen fontos, s a növenyek, különösen a moszatok 
vandorläsänak s elterjedesenek mödjät erdekesen vilägitja meg. 
A Balaton havänak vizsgäläsät, az elözökben elmondott koräbbi, leginkäbb 
sarkvideki megfigyel&sek szämba vetelevel hatäroztam el. Ezenkivül meg az is birt 
rä, hogy Közep-Euröpa havasairöl szölö egynehäny adaton kivül, egeszen a leg- 
üjJabban megjelent Cnuonar-fele közlesig semmi oly közlemeny nem lätott napvilägot, 
mely a melyebben fekvö videkek havänak esetleges növenyzetevel foglalkozott volna. 
A hönak vizsgälatät ezert mindjärt k&t iränyban inditottam meg, egyreszt a föväros, 
Budapest häzainak fedeleröl gylijtöttem, a lehetösegig tiszta havat, mäsreszt pedig 
a Balaton jegeröl gyüjtött höpröbäkat vettem vizsgälat ala. 
A höpröbäk gyüjtesenel nagy elövigyäzattal järtunk el, az edänyek az anyag 
beszerzese elött strerilizältattak, s a mint a hö az üveg-edenybe tetetett, a pontosan 
zar6 paradug6 forrö paraffinnal vonatott be. Ily mödon gyüjtötte pröbäit dr. Wurs- 
KıTs Gvörgy barätom, keszthelyi fögymnasiumi tanär, kinek ügy a hö, mint haltäp- 
läalek vizsgälata igen sokat köszönhet. A pröbäkat egy pär nappal gylijtes utän 
megvizsgälhattam s akkor rendesen nem volt m&g szämbavehetö, feltünd vegetatio 
kifejlödve; a moszatvegetatio rendesen, az elzärva tartott höleben, egy pär het 
mulva jelent meg teljes erejeben. De ugyanezt lätjuk az &szaki videkek havän is, 
melynel a hö megolvadäsa, a nyäri nap hatäsa inditja meg az addig ott lappang6 
Cletet folytatö, kitelelö, fejlödesi ällapotok csiräzäsät, toväbbfejlödeset. 
' Cuopar : Sur la flore des neiges du Col des Ecandies (Massif du Mont Blanc); Bull. de 
l’herb. Boissier, IV, 1896, No. 12, p. 879. 
