A balatoni hö fHoräja. 31 
A höpröbäk a következök: 
I. 1896. januär 23-än a Balaton közeperöl, Siöfok &s Tihany között gyüjtött 
höleben (gy. Löczy), 1896. januär 30-än megvizsgältatvän, a következök talältattak: 
különbözö £lesztösejtek, 
pene&szhyphäk, 
fenyörostok (tracheidek), 
büzaszem-töredekek, büzakemenyitö 
es egy Bacillariacea-faj, az Epithemia Zebra üres hejjai. 
II. 1896. januär 25-&n Boglär, Szepezd &s Revfülöp között gyüjtött hö leve- 
ben (gy. Löczy) 1896. januär 30-än talältattak: 
pen&szsporäk, 
Bakteriumok, 
büzaelesztö &s 
Epithemia Sorex. 
Il. Az 1895. januär haväban Keszthelynel a tö közepe fel& gytijtött piszkos 
barna szinü ü.n. «jeget olvasztö hö» levet szinten vizsgältam. «Ez eszi meg a jeget», 
mondjäk röla a haläszemberek. (Gy. Wurskırs.) Azon frissiben: 
barna pen6szsporäk, 
Bakteriumok voltak benne &s 
keves Gleotila ferruginea. 
IV. 1895. februär 7. Csopak mellett a haläszölek täjän gyüjtött h6 (ey. Löczy). 
Frissen csak: Oikomonas Termo, 
Bicosocca lacustris &s 
Codosiga Botrytis, 
allati fauna volt a hö leveben läthat6. 
Ezekben a pröbäkban hosszabb-rövidebb idö teltevel szep vegetatio jelent meg. 
Az elsö nyomok mär egy pär het mulva jelentkeztek s härom hönap leteltevel a min- 
dig zärt Es vilägossägon tartott üvegekben teljes pompäjäban tenyeszett a höval 
bekerült moszatflora. A különbözö helyekröl eredö pröbäk mär szinük szerint is 
elütöttek egymästöl. 
Rendre veve a gyliteseket, ügy talältam, hogy az I. pröbäban legsfökepen 
Haematococcus lacustris tenyeszik, az üveg feneke s oldalai is reszben szep pirosak, 
a ll. szamü pröbäban kevesebb mennyisegben, de ugyancsak a Haematococcus lacustris 
az uralkodö, de ennek a zöld ällapota fejlödött ki, a vörös fejlödesi alak meg nagyon 
alärendelt mennyisegben jelentkezik, a legerösebb tenyeszet a Ill. szamü <jeget 
olvasztö hö»-böl szedett pröbäban mutatkozott, itt különbözö Cyanophycedkon (Cylin- 
drospermum stagnale, Plectonema Nostocorum, Anabaena variabilis, Oscillaria tennis 
var. viridis stb.) kivül a Closterium acerosum nevü Desmidiacea lepett föl nagy 
mennyisegben, s ezen kivül meg mäs Chlorophycedk, nevezetesen pedig szälas ala- 
kok is, mint az Oedogonium autumnale &s Oe. scutatım, mindkettö szaporodäsi szer- 
vekkel, toväbbä a Conferva utriculosa &s többrendbeli egysejtü Zrotococcoidea Ss 
valami 10 Bacillariacea-faj, az ällatok közül: Amoeda verrucosa, Polytoma Uvella 
Difflugia globulosa, Difflugia pyriformis. 
