IX—X. 
MOCSARI LAPOK ES EDESVIZI MOCSARI BOZÖTOK. 
Ezek a Balaton melleken együttesen szoknak föllepni s a berkeknek, vagy 
bozötoknak nevezett sajätsägos formatiöt alkotjäk. A moszatok fejlödesere egy- 
reszröl a mocsäri läp tözeges talaja igen kedvezö, s a mocsäri läp vizgyüjtöiben 
(peld. Ordai, Csehi berek kis tavaiban) rendesen gazdag moszattenyeszet szokott 
kifejlödni; mäsreszröl pedig a tözegge meg nem £rett, tisztän zsombekos berek, 
vagy bozöt talaja is kedvez a moszatvegetatiönak. Meg kell jegyeznünk, hogy a 
berkek j6 nagy resze a Balatonnal tenyleg összeköttetesben van, mert a lecsapolö 
ärkok segelyevel oda vezetik vizüket, s igy ez a formati6 is a Balaton moszat- 
vilägät ällandöan szaporitja. 
Schizophyceae. Merismopedium elegans Au. BRAUN. 
Rivularia minutula (Kürzıng) BORNET Gomphosphaeria aponina Kürzinc. 
& FLAHAULT. Chroococcus minutus (KÜTZING) NÄGELL. 
Gleotrichia Pisum (C. A. AGARDH) THURET. > turgidus (KürzınG) NÄGELL. 
natans (FIEDWIG) RABENHORST. 
Scytonema Hofmannmi C. A. AGARDH. Bacillariaceae. 
Tolypothrix lanata (DESVAUX) WARTMANN. Navicula vıridıs (Nırzsch) Kürzine. 
Anabaena oscillarioides BORY DE ST.-VINC. >» Brebissonü KürzinG. 
Lyngbya brevissima (KÜTzZING) HANSGIRG. > gracıillima (GREGORY. 
curvata (KÜTZING) RABENHORST. > oblonga Kützin. 
Paludinae (WıTTRock) HansGire. > peregrina (E.) Kürzing. 
Oscillaria tenerrima KüÜtzinG. » radiosa KÜTzinG. 
tenuis C. A. AGARDH, » viridula KÜTzinG. 
a. viridis (N AUCHER) KÜTZING. » rhynchocephala Kürtzinc. 
> Chalybea MERTENS. > cryptocephala KützinG. 
limosa (ROTH) C. A. AGARDH. et 
Spirulina subtilissima Kürtzing, var. exilis GRUNOW. 
b. Zhermalıs MENEGHINI. >» lanceolata KÜtzing, 
> oscillarioides "TURPIN. var. arenaria DoNkm. 
Aphanothece microscopica NÄGELI. » elliptica Kürzin. 
Merismopedium glaucum (E.) NÄGELL. >» Tuscula E. 
et >» mutica KÜtzinc. 
var. punctatum Meyen. > pusilla W. SMITH. 
