28 
alltid, så vidt jag kunnat finna, desamma knopparnas form 
klotrund och.deras störlek till och med mindre än ide hos U. 
minor. De fjållika bladflikarna i knopparna hos U. ockroleuea 
äro till formen lika dem hos U. intermedia , men afvika der- 
ifrån, hvad. tandningen och borsternas antal beträffar. Här 
finnas nemligen blott några få (3—4) tänder mot sjelfva spet- 
sen af hvarje flik, och hvarje tand år försedd med endast 
2—6 borster *), hvilket ringa antal af borster gör, att knop- 
parne ej i så hög grad ega samma hvitludna utseende, som 
hos U. intermedia. - Nerverna hos de outvecklade. flikarne 
äro hår äfven något svagare antydda, men finnas likvål alltid. 
Eget nog år, att hos U. ochroleuca dylika knoppar lika ofta 
anträffas äfven på de nakna, blåsbårande grenarne ”). Dessa 
knoppar äro. alltid mindre än de, som finnas på de bladbå- 
rande grenarne, och ega ett blekt gulaktigt utseende. De sy- 
nas till det yttre så olika de andra, att man vore frestad tro, 
att de utgjordes af ämnen till blifvande blåsor, men detta år 
ej händelsen, ty vid förstoring finner man dem bestå af blad- 
ämnen af samma beskaffenhet, som de andra. — Knoppbild- 
ningarna hos U. minor äro: äfven till formen klotrunda, af 
circa 44, lin. diam., och bestå af något tydligare bladflikar, 
än de hos de förra. Hår àro flikarne mer eller mindre regu- 
liert tvåklufna i spetsen; föröfrigt helbräddade och borstlösa, 
med undantag af den borstlika spets, hvarmed hvarje flik år 
försedd. Hos dessa finner man intet spår till nerver. — Som 
jag aldrig varit i uillfålle att i naturen iakttaga U. neglectå 
och Bremii, kan jag nu ej anföra något om knoppbildningarne 
hos dessa. Att de ej saknas kan man dock taga för afgjordt, 
üfvensom att de hos den förra troligen mest likna dem hos 
vulgaris, och de hos den sednare dem hos minor. 
*) Denna olikhet i afseende på borsternas antal hos de outbildade 
bladen hos denna och föregående art återfinner man åfven hos de fullt 
utvecklade bladen, ty hos U. ochroleuca äro borsttånderna alltid färre 
och gå vanligen ej så långt ned på flikarne, som hos U. íntermedia. 
**) Prof. Blytt nämner i Norsk Flora, att de blåsbårande (» blære- 
dragende») grenarne hos U. intermedia (»som og hos de övrige arter ») 
stundom åro försedda med dylika knoppar. Detta har jag ej kunnat 
finna, hvarken hos U. intermedia eller minor, ehuru, det år ganska 
troligt,. att äfven dessa äro dermed försedda. Deremot nämner han 
ingenting om att dylika knoppbildningar existera på de bladbiärande 
grenarna; — Månne sålunda ett skriffel? 
