96 
naggade i toppen, strimmiga. —Fruktfjun af olikstora , 
styfva hår. 
a. Alpine. — Holk långhårig eller Bikes del yttre holk- 
fjäll slaka; de inre tillspetsade eller spetsiga. Blom- 
mor på yttre sidan håriga, 1 spetsen mer eller min- 
dre cilierade. Stjelk med ett eller få blad eller blad- 
lika blomskårmar. 
3. H. alpinum. Mörkgrön.  Stjelk enblommig, hårig, 
flockullig. Rotblad äggrundt-spadlika, trubbiga el- 
ler något spetsiga, glest trubbtandade, på ofre si- 
dan nästan glatta, afsmalnande till bladskaft. Stjelk- 
bladen lancettlika eller jemnbredt-lancettlika. Holken 
halfrund, tått beklidd med temligen linga, vid 
basen svarta hår. Holkfjåll få, breda, ME er 
slaka; de yttre nåstan trubbiga. Blod håriga 
på yttre sidan, korthåriga ”) i spetsen Stilt dut. 
H. alpinum L. et Auct. (till en del). Forekom- 
mer på granitfjåll 3— 4000 fot öfver hafvet. 
4. H. holosericeum. Grön. Stjelk enblommig, långhårig, 
silkesluden. Rotblad spadlika eller jemnbredt-lan- 
eettlika, trubbiga, helbreddade, håriga på båda si- 
dor, afsmalnande till vingade bladskaft. Stjelkblad 
små, lika blomskärmar. Holk kägellik, ganska lång- 
hårig af hvita, silkeslena hår. Yttre holkfjäll breda, 
trubbiga, ganska slaka; de inre jemnbreda, spet- 
siga, tilltryckta. Bloidigé håriga ” på yttre sidan, 
i spetsen tätt cilierade. Stift gut 
På fjäll vid 2—3500 fots höjd. 
5. H. eximium. Grön. Stjelk utdragen, en- eller få- 
blommig, hårig, flockullig, borstbårande. ^ Rotblad 
Jancettlika, spetsiga, groft tandade eller nästan hel- 
breddade; på begge sidor håriga; afsmalnande till 
vingade bladskaft. Stjelkblad små, jemnbreda eller 
jemnbredt-lancettlika. Holk vid basen afstympad, 
långhårig af vid basen svarta, temmeligen silkeslena 
hår. Holkfjall talrika, jemnbreda, afsmalnande, spet- 
*) Författaren brukar högst sållan termen cilierad, utan i dess stålle 
»pilose at the tips», emedan i de flesta fall håren åro fåstade nåra 
eller tått till, men aldrig i sjelfva kanten. 
