97 
siga; de yttre smà, slaka. Blommor hàriga pà yttre 
sidan, i spetsen cilierade. | 
&. eximium. Sjelk utdragen.  Rotblad lancettlika. 
Suit b'ylårgadt. H. villosum E. B. t. 2379. 
B. tenellum. Stjelk kortare, mera späd. Rotblad lin- 
cett'ika eller jemnbredt-lancettlika. Stift gult. 
Förekommer 2000—3000 fot öfver hafvet. 
6. H. calenduliflorum. Grön. Stjelk enkel eller gre- 
nig, en- eller få-blommig, hårig, flockullig, borst- 
bärande. Rotblad bredt ågørundt-spadlika, trubbiga. 
typiskt nästan cirkelrunda, hvasst tandade, på båda 
sidor håriga , afsmalnande til vingade bladskaft. Stje'k- 
blad. ganska små, jemnbredt-lancettlika. Holk vid 
basen rundad, luden utaf mjuka, vid basen svarta, 
silkeslena hår. Holkfjåll afsmalnande, spetsiga; de 
yttre slaka. Blommor håriga på yttre sidan, i spet- 
sen cilierade. Stift blyfärgadt. 
b. Nigrescentes. — Holk luden eller hårig; holkfjall till- 
tryckta eller några få af de yttersta slaka. Blommor 
nästan eller alldeles utan hår på yttre sidan, kort- 
håriga eller nåstan glatta i spetsen. 
7. H. gracilentum. Grön Stjelk bladrik, en- eller få- 
blommig, korthårig, flockullig, borstbárande. Rot- 
blad lancettlika dm aflàngt-spadlika, nästan trub- 
biga, glest tandade, håriga eller nästan glatta, af- 
smalnande till bladskaft. - Stjelkblad stora. Holk bu- 
kig, rundad eller kågellik vid basen, svart af mjuka, 
sammetslena hår och borst.  Holkfjall breda, till- 
spetsade, tilliryckta, flockulliga i spetsen; de yttre 
slaka.  Blommor nästan glatta på yttre sidan, föga 
håriga i spetsen. | 
H. alpinum var. melanocephalum (till en del). 
H. alpinum Fl. D. t. 27. — (Denna endast på Dovre 
funna utmärkta art, redan för flera år sedan ur- 
pond af Prof. Blytt, är lått åtskiljd och liknar i 
hög grad H. glanduliferum, till hvilken nämnde 
figur cit. af Frolich.) 
Växer 2500—4000 fot öfver hafvet. 
