149 
1856 pà dylik lokal mellan Granliden och Granbergstrüsk i 
Norsjö socken i Westerbotten. — Förut observerad på ett 
par ställen i s. v. Tyskland. 
Tufvorna nedtryckta, brungula eller bruna. Stjelken 
2—4 lin. làng, mycket fin, ofta starkt fórgrenad, på undre 
sidan försedd med hvita rottrådar. Bladen än endast con- 
cava, än med hopvikta, ofta hvasspetsiga flikar, stundom 
i undre kanten nära basen försedda med en tand, och, ehuru 
sällan, i sjelfva inskärningen sågade.  Svepebladen större än 
stjelk bladen, till midten delade i två eller tre eggrunda, till- 
spetsade, hvassågade flikar. Kalken knappt till hälften ut- 
skjutande, vid den ofta fintandade mynningen 3—4-veckad. 
Archegonier 2—5 i hvarje kalk. (Utbildad frukt aldrig 
funnen). 
Anm. 4J. minuta, dess närmaste granne, har enkla, sällan två- 
klufna, 3—6 gånger gröfre och längre, mer upprätta, nakna 
stjelkar ; mer tätt till hvarandra: lagda, alltid helbråddade, ej så 
spetsiga bladflikar, "bladen eljest lika, fastän byggda af mindre 
celler; svepebladen helbräddade eller omärkligt sågade, och kalken 
mer utskjutande, 5-veckad; växer på ruttna mossor och jord, 
aldrig på träd — Ex. från Stockholmstrakten äro längre, mer 
upprätta och intrasslade bland Dicr. montanum , men förötrigt 
öfverensstämmande med beskrifningarna hos N. v. Esenbeck och 
. Huübener. 
Bitteratur-öfversigt. 
L De Candolle, Prodromus systematis naturalis regni vege- 
labilis ete. Editore et pro parte auctore ALPH. DE 
CANDOLLE. Pars XIV, sectio prior. Parisis 1856. 
8:0. p. 492. 
Då för de föregående banden af detta arbete blifvit 
redogjordt i de förra àrgàngarne af denna tidskrift, anse vi 
oss pligtige äfven anmäla närvarande, ehuru det innehåller 
föga, som kan intressera flertalet af denna tidskrifts läsare. 
Ty med undantag af Polygoneæ äro alla i detta band be- 
handlade familjer ( Myristicacee, Proteacee, Penæaceæ ) 
helt och hållet extraeuropeiska — och hvad europeiska väx- 
terna beträffar, äro upplysningar derom snarare att söka i 
grundliga specialfloror, än i generella verk, hvilkas fórfat- 
