; 175 
Syn. Pinus orientalis L. sp. pl. 1421. — Willd. sp. pl. IV. 
p. 508. — Endl. Syn. Con. p. 116. — Antoine Conif. 
p. 89. — Ledeb. Fl. Ross. III. p. 671. 
Picea obovata Ledeb. Fl. alt. IV. p. 201. 
Pinus obovaia Turcz. Cat. Baik. M 1068. — Endl. 
l. c. p. 119. — Ant. 1. c. p. 96. 
^ Abies orientalis Poir. in Lamb. Enc. VI. p. 518. 
Abies obovata Loud. Arb. Brit. IV. 2329. — - Rupr. FI. 
Samoj. p. 56. 
Fig. Ledeb. Ic. pl. rar. Fl. Ross. t. 499. — Ant. I. c. tab. 
BOUHe cel (àb. 37. 472) 
Detta för Skandinaviska floran nya trädslag förekommer 
på en högst inskränkt plats' och till ett ringa antal (ungef. 
30 träd) inne i en tallskog på vestrå sidan af sjön Kjolmi- 
jaure, vid pass % mil i n. n. v. från Svanvik i Öst-Finn- 
marken (Syd-Varanger), der den af Utg. togs med ännu 
röda årskottar den 48 Augusti innevarande år. — Den liar 
för öfrigt en vidsträckt geografisk utbredning, då den enligt 
Ledebour förekommer från Ryska Lappmarken (Kola), Ar- 
changel, Samojedernas land och arktiska” Sibirien genom 
mellanliggande trakter ned till Caucasus, Ural, Altai, Baikal 
och Davurien samt ända: till Kurilerna. Den ör således en 
östlig art, dà deremot vár'vanliga gran år mera vestlig. 
^" Ett resligt tråd af vår vanliga grans utseende; de träd 
Utg. såg utmärkte sig blott genom speusligare växt samt 
samma stråfvan att »quasi repere in altam» som Wahlen- 
berg anmårker om vår vanliga gran i norden. Den skiljes 
mycket litt från AZ; excelsa genom sina små, upprätta kot- 
tar samt fjillens form. — De yngre grenarna äro småludna, 
barren mer eller mindre krökta, något kortare och tjöckabe 
än hos den vanliga arten *); kottarna betydligt mindre, :A—2 
tum långa, vid basen rundade, upptill afsmálnaride; fjällen 
slutligen utspärrade, på ryggen concava, de nedre bredt 
rundade, de öfre obetydligt spetsade; fröen med bredare 
vinge än hos den vanliga. 
Rörande den rätta benämningen af delte art kunna 
meningarne vara något delade. Då neml. Linné i sina Sp. 
Abies excelsa DC.: barr enstaka, spridda, något hoptryckt fyrkan- 
tiga, kort uddspetsiga; kottar kågellika, hängande; fjäll rhombiska med 
tvårhuggen, ojemnt tandad spets. 
*) Hos utländska exemplar lära dock barren betydligt variera till 
storlek (från 2 lin. till 1 tum långa), äfvensom kottarna kunna nå en 
storlek af ända till 3 tum. 
