184 
påträffa något annat än tomma växtförteckningar, åtföljda af 
magra anmärkningar öfver den ifrågavarande traktens geolo- 
giska eller klimatologiska förhållanden. Utan att förneka 
värdet af provins- eller socken-floror, äfven om våxtgeogra- 
fiens behof deraf ej alltid skulle vara så fullkomligt å- 
dagalagdt, kan man dock ej underlåta att företrädesvis be- 
märka några, detta år i Upsala utkomna, akademiska af- 
handlingar, som i detta hänseende påpeka en för den bo- 
taniskt-akademiska disputations-litteraturen löftesrikare fram- 
tid. Till dessa ansluter sig den, hvars titel ofvan blifvit 
anförd och rörande hvilken vi hafva för afsigt att meddela 
några anmärkningar. | 
Författaren, som med förkärlek studerat algerna, har 
under en tiderymd af fyra år undersökt hafsvegetationen i 
Bohuslän och vid Norska kusten, i trakten af Christiansund. 
Det är således på egna forskningar stödd erfarenhet, som 
ligger till grund för denna afhandling, hvilken inledes med 
en skildring af hafsvegetationen vid våra och Norges vestra 
kuster, algernas förekomst på större och mindre djup, en 
jemförelse mellan samma arters uppträdande i Bohuslän och 
vid Christiansund o. s. v. 
På förra stället, hvarest ej finnes någon ebb och flod 
(liksom i Medelhafvet), måste phycologen medelst en vid 
ett långt tåg fästad skrapa från hafsbotten uppdraga, hvad 
slumpen tillstädjer; i vestra Norge deremot kan han (liksom 
vid Englands och Frankrikes atlantiska kuster) under 'ebb- 
tiden med blotta händerna taga många arter, som i Bohus- 
län växa flera famnar under hafsytan. Men trots detta får— 
hållande och oaktadt hafsvattnet i Bohuslän (enär Skagerack 
endast är en vik af Nordsjön och dessutom genomströmmas 
af en stor mängd från Östersjön kommande färskt vatten) 
är i betydlig grad mindre salthaltigt än vid Christian- 
sund, så uppgå dock, enligt Författarens beräkning, de 
i Bohuslän funna högre algarterna till 107, de i trak- 
ten af Christiansund anmürkta till 89: Orsaken härtill är 
tvifvelsutan, åtminstone till en del, Bohuslüns sydligare låge. 
Huru mäktigt detta sednare inverkar, synes lätt af en jem- 
förelse mellan Skottlands och södra Englands, ja, mellan 
norra och södra Irlands algflora, ithy att den sydligare delen 
af båda darne år på arter nära dubbelt så rik som den 
