189 
så vidt Ref. känner, aldrig förut varit funnen vid Skandi- 
naviens kuster, ehuru bland dess växtorter man i England 
räknar äfven »the baltic sea.» så 
24. Spherozyga spec. p. 16. — Bohuslän. — Ref. 
obekant. 
Vi hafva härmed genomgått de arter, med hvilkas upp- 
dagande Förf. riktat Skandinaviens Flora, och det visar sig, 
att deras antal ej är obetydligt. Det är påfallande, såsom 
Förf. sjelf anmärker, att flertalet af dessa arter äro syd- 
länningar och företrädesvis eller nästan uteslutande funna 
Bohuslän.  Erinra vi oss derjemte, att Skagerrack endast 
är en vik af Nordsjön samt dessutom emottager Östersjöns 
föga salthaltiga vatten, som på hafsvegetationen derstädes 
måste öfva ett stort inflytande, så kan man med skäl för- 
moda, att sydvestra kusten af Norge, mellan Lindesnæs och 
Stavanger, belägen lika sydligt som Bohuslän, när den en 
gång af en flitig forskare undersökes, skall lemna talrika 
och oväntade bidrag till en närmare kännedom om Skandi- 
naviska halföns algflora. Men denna har tillvunnit sig en— 
dast få vänner, ehuru Linné sjelf, för mer än 100 år se— 
dan med förvåning »botaniserade på hafsbotten såsom uti 
ett nytt Sverige» vid samma tillfälle som Bohusläns rika 
hafsfauna lät honom ana, hvad » Marstrandsarbete» ville säga. 
Endast trenne botanister hafva under loppet af de sistfor- 
flutna 25 åren med allvar undersökt den Skandinaviska half- 
öns hafsalger; Herr Ekman är den yngsta i detta tretal och 
de bidrag han lemnat äro, som vi sett, sådane, att Bota- 
nikens vänner skulle beklaga, att hans verksamhet numera 
rører sig hufvudsakligast inom sphæren af en annan veten- 
skap, kände de icke af egen erfarenhet, »att gammal kärlek 
ej rostar» och att Chemiens vetenskapliga idkare ofta är i 
tillfälle att från sin ståndpunkt sprida ett efterlängtadt ljus 
öfver flera af den botaniska vetenskapens svårare frågor. 
Vi hoppas, att vår antydan skall vinna fullbordan, ty medelst 
den afhandling, som nu blifvit refererad, har Förf. gifvit 
en vacker handpenning derpå. A—g. 
