JOHANNESEN, FANGSTREISE PAA NOVASEMLIA. 115 
goreesbevokset tilligemed Blomster. Ingen Tis over det hele Ka- 
riske Hav. Sver Sögang (Dönninger) af Sydost. Den 24:de ved 
Paktosaava-Oerne. Ujevne Dybde og Skjer. 100 Favne Vand 
mellem ©erne. Kysten fulgtes sydover. Landet er jevnt og 
lavt; ingen Skjer, som og sees af Kartet. Mellem Kap Distant 
og Paktosaava-Öerne saaes enkelte Reensdyr. Den 28:de og 
29:de ved Mathotkin-Str&det og videre sydover. Den I:ste 
Septbr ved Menschikaava, Novasemlias Sydostpynt. 
Om Iisforholdene fremdeles Fölgende: 
Russerne sige, at der langs Samojedeland er ingen Iis om 
Sommeren indtil det fryser om Hösten. Ristigheden af dette 
stadfestes af den Kjendssjerning, at al Driviis som observeredes 
var tynd. Derimod ligger Driviisen langs Novasemlias Ostkyst 
i nordlig Retning fra Kap Menschikaava i nord og nordostlig 
Retning, hvor: den efter Russernes Udsagn ligger hele Aaret i 
enkelte Aar. Dette forklares derved, at Strömningerne fra 
Korskaja-Bugten og fra Ob og andre Floder holder den i denne 
Stilling. I det at Strömmen af Floderne österfra Ob og fra Ob 
setter mod Novasemlias Östende og en Part af Strömmen stter 
vestover ved Östendes Sydside og den anden Part flyder forbi 
Nordpynten til Iishavet, saa möder den Del, der satter vestover 
langs Novasemlias Ostkyst, med Strömmen fra Korskaja-Bugten, 
hvilket holder Iisen i denne Stilling. Stormene i Aar fra Vest 
foraarsagede dog, at det Kariske Hav var lisfrit. 
Med Hensyn til det grunde Hav ved Hvidoen bemaerkes, at 
dette sandsynlig er bevirket ved Grus fra Obfloden !), da Ström- 
men fra Ob mödes med den Ström, der setter langs Samojede- 
landet nordover. 
1) Gruset fra Obtloden kan vel for en Del voere Aarsagen til at der er grundt, 
men det opvarmede Obvand er maaske Aarsag til Graesbankerne, der muligen 
har Muslinger, der ogsaa kan vaere Aarsag til at Bankerne og Bunden vokser 
mere og mere, 
‚STOCKHOLM, 1870. P. A. NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARE. 
