24 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1870. 
Formeln Fe?CuS® torde saledes utan tvekan kunna antagas 
som det empiriskt riktiga uttrycket för mineralets sammansätt- 
ning. | 
Å andra sidan kan svarligen derur någon annan formel här- 
ledas för den närmare grupperingen af atomerna än: 
2FeS 
CuS 
tillfölje hvaraf mineralet skulle utgöra ett svafvelsalt af FeS? 
FeN?, 
eller R?.S6.Fe med jern jemte koppar pa den basiska sidan. 
Det närmare skälet, hvarför jag med anledning deraf valt namnet 
chalkopyrrhotin, framgår af följande anmärkningar rörande pyr- 
rhotinens sammansättning. : 
Redogörelsen för nu omnämnda mineralier ger mig en na- 
turlig anledning att yttra några ord med hänsyn till den rätta 
formeln för magnetkisen, då de äsigter, med afseende derä, hvar- 
till jag långt för detta kommit, genom bekantskapen med dessa 
mineralier kunna anses hafva vunnit tillräckligt ökadt stöd i 
erfarenheten, för att vara förtjenta att omnämnas. 
Som bekant är uppfattningen af magnetkisens sammansätt- 
ning mycket vacklande, visserligen till väsendtlig del beroende 
derpa, att analysen ej alltid gifvit fullt öfverensstämmande resul- 
tater. BREITHAUPT, VON KOBELL m. fl. betrakta magnetkisen 
såsom enkelt jernsulfuret, hvilket dock G. RosE söker veder- 
lägga genom hänvisning pa de magnetiska’egenskaperna m. m., 
hvartill kommer bekantskapen med det meteoriska verkligen enkla 
svafveljernet. Antages sasom vanligen sker formeln Fe?S® sa- 
som uttryck för mineralets empiriska sammansättning, blir fragan, 
huru densamma bör rationelt betraktas, da man svarligen kan 
anse en dylik formel tillkomma en enkel förening med svafvel. 
RAMMELSBERG, liksdoin också ERDMANN i sin svenska lärobok 
m. fl., anser formeln 5FeS, Fe?S? såsom den antagligaste. DANA 
föredrager deremot formeln 6FeS, FeS? med varierande samman- 
sättning ända till 9FeS, FeS?. 
Dä man icke med säkerhet känner nagot annat mineral, 
hvari bisulfiden FeS? ingår såsom negativt membrum i ett svafvel- 
