NORMAN, PLANTEGEOGRAPHISKE NOTITSER FRA DET ARKT. NORGE. 799 
meget sparsomt og forkuede eller er tildels ikke bemaerkede. 
Lofotens Bjergdannelse er ogsaa for en stor Del meget forskjellig 
fra den i Norge sadvanlige 1 nogle Trakter mangler de vide 
Fjeldplateauer ganske. I deres Sted har man der Bjergkamme, 
tildels saa skarpe, at der netop er Plads for Foden til at gaa 
langs henved dem, en Vei, der ikke kan anbefales svimle Per- 
soner, men som ikke sjelden er den eneste, der förer op til de 
Takker, hvori Kammen ofte ret bizart er udskaaren, og de Toppe 
eller Tinder, hvortil den höiner sig. Undertiden finder man Kam- 
men saa skarprygget at man kan sidde ridende paa selve Ryggen, 
med det höire Ben i et og det venstre i et andet Dalföre og har 
man under sig i det herligste Fugleperspektiv helt forskjellige 
og indbyrdes afsondrede Landskaber, eftersom man vender Blikket 
til höire eller til venstre. Ofte finder man paa Kammens Toppe 
kun nogle faa Kvadratalen Flade. Bjergdannelsen er ganske lig 
den, som man stöder paa flere Steder i Tyrol, og ligesom der 
förer stenlöse, rige, yderst steile Greslider paa omkring 45° 
Heldning op til Kammens Ryg. Man kan vanskelig passere disse 
Lider, uden af og til at maatte holde sig fast i Gr&sset, og 
ved at glide og komme i Drift udover et saadant flere hundrede 
Fod höit Skraaplan, udsztter man sig for at kunne skamslaa 
sig paa lutter Blomster. Imidlertid benytter ikke Lofotens Slaatte- 
karle under Nedmeiningen af Gra&sset Brodder under Födderne, 
saaledes som det er fornödent flere Steder i Tyrol. Jorden eller 
Gra&storven er ikke saa kompakt og haard i Lofoten som der. 
Ligger en af disse Lider lige mod Syd er den med sin gunstige 
Exposition for Solstraalerne og sin varme törre Jordbund, hvor- 
fra alt Vand siver ned i den underliggende grusede eller gjen- 
nemklövtede og permeable Grund, en ypperlig Drivbznk for syd- 
lige varme Vaxter. Men overskrider man saa Kammens Rys, 
kan Vegetationen som ved et Trylleslag vere forandret paa faa 
Alens Distance. Istedetfor det frodige blomsterrige Gr&steppe 
har man paa Nordsiden de mest ensformige og fattige Lyng- 
bakker med Vaceinier, Mosser og överst oppe nogle faa Alpe- 
v&xter. Paa Sydsiderne tr&ffer man den tarvelige Fjeldvege- 
