482 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1870. 
ningsströmmen u (såsom de utdragna pilarna antyda). Dessa 
induktionsströmmar taga sin väg genom ledningen RdmGeR; 
om denna är metalliskt sluten, utveckla sig de bada strömmarne 
till lika qvantitet, så att deras verkningar på galvanometernalen 
upphäfva hvarandra. Om deremot ledningen på något ställe, 
t. ex. vid fg, är afbruten af ett luftlager, blifva induktions- 
strömmarne icke utan inverkan pa magnetnalen. Ty den första 
af dem A, som 1 die gar i riktning mot hufvudströmmen u, 
motarbetar denna, sa att dennas stigning blir langsammare; hvar- 
mot D gar 1 lika riktning med w samt tillfölje deraf paskyn- 
dar saväl u som sig sjelf. Resultatet blir, att A far en längre 
duration, saledes en mindre intensitet än D; denna sednare ström 
förmar derföre i högre grad (till större qvantitet) än A genom- 
bryta luftlagret vid /fg. Salunda kommer D att 1 ledningen 
RdmGeR rada öfver saväl u som A, och emedan den genom- 
löper galvanometern i motsatt riktning mot u, måste nålen nu 
vända sig at motsatt sida mot den, åt hvilken utslaget skedde, 
da u ensam verkade pa nalen. Om deremot ledningen Rd@eR 
var metalliskt sluten, men gnistapparaten insattes mellan m och 
n, tog strömmen D till största delen vägen genom gnistapparaten 
nqpm, hvaremot den mindre intensiva strömmen A icke för- 
madde genombryta luftlagret vid pg, utan heldre valde vägen 
genom galvanometern, som satte mindre motstand mot den- 
samma. Emedan A genomlöper galvanometerrullen 1 samma 
riktning som wu, blir utslaget för u ökadt genom A’s inverkan 
pa magnetnälen. 
Efter upptäckten af den elektriska gnistans elektromotoriska 
kraft maste dock förklaringen af utslagens orsak nödvändigt bli 
en annan. Da gnistan bildas vid fg eller pg, uppstår i 
hvardera fallet en disjunktionsström 2), som i gnistan har mot- 
satt riktning mot den elektriska urladdningen u, sasom de tvär- 
huggna pilarne visa. Utslagen kunna äfven förklaras med till- 
hjelp af dessa strömmar, ty, såsom figuren åskådliggör, går D 
för 
gnista vid /g genom galvanometern 1 motsatt riktning mot 
au (alldeles likasom 5), men för gnista vid pg ı lika riktning 
