502 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR. 1870. 
släppa 5b, som har samma riktning som D, i större proportion 
än Ab. Således borde icke en förminskning, utan tvärtom en 
förökning af utslaget inträffa. Strömmen Da genomsläppes visser- 
ligen af A’s gnista, men dess intensitet kan ej vara stor, då A 
sjelf är svag. Att på detta sätt förklara fenomenet låter således 
icke göra sig. Deremot blir förklaringen sjelffallen, om utslaget 
tillskrifves disjunktionsströmmen. Nedsättningen förorsakas da 
af strömmen Da, som genomsläppes af A’s gnista och gar i 
motsatt riktniug mot A's disjunktionsström. På samma sätt 
försvagas äfven B£'s disjunktionsström (om denna har något 
betydligare inflytande på magnetnålen) af extraströmmen Bb. 
IT. 
Om man förenar g och n med en metalltråd och insätter 
gnistapparaten såsom brygga mellan punkterna m och n (Fig. 3), 
dela sig induktionsströmmarne i dessa punkter, så att, om ku- 
lorna p och g äro tillräckligt nära hvarandra, en gnista springer 
öfver mellan dem vid hvarje urladdning. Enligt Herr BUFF!) 
är det den intensivare direkta strömmen D, som bildar gnistan, 
hvaremot den svagare strömmen A till största den delen går 
genom slingan mGn samt förorsakar ett utslag i galvanometern. 
1 sjelfva verket erhölls, då maskinen sattes i gang, ett utslag, 
som i alla försökan angaf en ström af lika riktning med den 
inversa induktionsströmmen. Men vid försöket att förklara detta 
utslag blott med tillhjelp af induktionsströmmarne, stöter man 
äfven här på svårigheter. Förutsätter mar, att den direkta 
strömmen .B i större proportion än den inversa A går genom 
luftlagret mellan p och 4, är det möjligt, att 5 blir så intensiv, 
att den del af densamma, som går genom galvanometern, blir 
lika med eller till och med större än den motsvarande delen af 
A, ehuru denna sistnämnda ström nästan hel och hållen går 
genom mGn; utslaget kunde således lika väl bli noll, eller till- 
1) Sid. 314; vid Herr Burrs försök visade sig gnistor mellan p och g endast 
vid mycket stor slagvidd. Men äfven vid mindre slagvidder uppstodo gnistor 
i galvanometerrullen; såsom i $ 1 sid. 15 ädagalades, verka sådana gnistor 
på samma sätt som gnistan vid pg. 
