504 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1870. 
Det ökade utslaget, som erhålles, då nysilfvertråden är insatt 
i mfgn, förklaras sasom en följd deraf, att det ökade motståndet 
i denna gren tvingar disjunktionsströmmen, att till en större del 
än förut taga sin väg genom den andra grenen och galvano- 
metern. 
Befann sig galvanometern i mf, erhölls alltid, då ett större 
motstånd var insatt i slingan mfgn, i denna ett obetydligt utslag 
(högst tre skaldelar). Utslaget i mp var alltid nagot större än 
utslaget i mGn. Sjelfva induktionsströmmarne måste genom det 
ökade motstandet i deras ledningsbana blifva betydligt försva- 
gade; ifall utslaget vore förorsakadt af differensen mellan dem, 
borde det derföre, på hvilket af de tre ställena galvanometern än 
befinner sig, alltid blifva mindre, då nysilfverträden insättes i 
mfgn. De nu anförda försöken visa, att detta icke är fallet. 
Utslaget kan således icke vara förorsakadt af induktionsström- 
marne. 
$ 8. 
Herr BUFF anför äfven i sin afhandling !) nagra försök med 
tertiär induktion. ° En spiral insattes i ledningen för induktions- 
strömmarne af andra ordningen (den sekundära ledningen); ı 
denna spiral insköts en annan, 1 hvilken strömmarne i 3:dje 
ordningen uppkommo. Den sistnämnda spiralens ändar förbundos 
med ledningstrådarne till galvanometern; sålunda erhölls en led- 
ning (den tertiära) för strömmarne af tredje ordningen. Fig. 4 
är en schematisk framställning af anordningen; adec är urladd- 
ningsbagen, fgkh den sekundära samt IGm den tertiära ledningen. 
G är. galvanometern. Resultaterna af Herr BUFFS försök voro 
följande: Da galvanometerrullen bestod af en lang och fin tråd, 
erhölls vid afbruten tertiär ledning för slagvidder under 5 mm. 
utslag för en ström af samma riktning som urladdningsströmmen; 
för slagvidder mellan 5 och 12 mm. berodde utslagets riktning 
pa gnistans längd, sa att nalen vid liten gnistlängd slog ut för 
en ström af lika riktning med, vid större gnistlängd för en ström : 
\ 
ı) Sid. 305 och 315. 
