560 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1870. 
böra sammanslås, är derföre utan tvifvel riktig. Den obetydliga 
olikhet i den kemiska sammansättningen, som analyserna angifva, 
torde lätteligen kunna förklaras deraf, att man man vid Brevig 
endast sällan påträffar fullkomligt klar, genomskinlig och oför- 
ändrad eukolit. 
9) Schejferit. 
Bland de mineralier, hvilka beledsaga rodoniten från Läng- 
banshyttan har man under de sednare åren urskildt tvenne nya 
slag af augit och amfibol, hvilka blifvit benämnda schefferit 
och richterit. 
Schefferit är en augitart, hvilken, såsom en analys af C. A. 
MICHAELSON 1) utvisar, är sammansatt enligt formeln 
No 3 ARR MUJERES 
(08 > Me, Mm) Si x 
Den bildar merendels derba, korniga massor, som länge varit 
ansedda för granat. Sällan finner man pa ytan af dem sma 
otydliga kristaller, hvilka tillhöra det monoklinoädriska systemet 
och äro fullkomligt isomorfa med augit. 
Såsom fig. 9. utvisar, hafva dessa kristaller ett från den 
vanliga augitens något afvikande yttre, i det de företrädesvis 
äro utdragna i riktningen af den sneda diagonalen. De begrän- 
sas af formerna: 
Mm—=op; ä=apo; VE CR C=0p; VE Tr IM e=po, 
evs lb 36 = 131,008 3 0,2045 be = 7: N): 
Mätta. Beräknade. 
20 120° 38 
1) Öfversigt af K. Vet.-Akad. Förhandlingar 1862, sid. 506. 
2) Enligt v. KOCKSCHAROWS mätningar äre axelförhällandena vid vanlig diop- 
sid =1:1,0931:0,5895; be= 74° 114‘. KoksoHArow. Materialien zu Mi- 
ner. Russlands IV, sid. 328. 
