NORDENSKIÖLD, SPRIDDA BIDRAG TILL SKANDINAV. MINERALOGI. 561 
Mätta. Beräknade. 
NS, OR re A ISO N. Sr 32) 
TIEREN 0 ISOLDE KIRAN 136° 28 
ATG EEMEHCHN 1020 44' 
» 102% 
KR JERNg 1020 58. 
Schefferiten har tvenne tydliga genomgangar, hvilka bilda 
med hvarandra en vinkel af 87° 4' (mätt 87° &) och äro pa- 
rallela med op. 
10) Astrofylit. 
I SCHEERERS!) första beskrifning af detta glimmerlika mi- 
neral förekommer redan nagra uppgifter om dess kristallform, af 
hvilka man kan finna, att detsamma till sina kristallografiska 
egenskaper betydligt afviker från de vanliga glimmerarterna. 
Sedermera har PISANI?) offentliggjort en analys af astrofyllit, 
hvilken, under förutsättning att allt jern ursprungligen varit inne- 
slutet i mineralet såsom oxidul, låter uttrycka sig genom formeln: 
eller om kiselsyran antages tvaatomig: 
R(Si, Ti, Ze), AlSı2. 
Till sin kemiska sammansättning skiljer sig astrofylliten 
saledes fullständigt från glimmer. Detsamma är äfven förhal- 
landet med afseende a mineralets kristallform, hvilken tillhör det 
Rombiska systemet 
a:b:c = 1:0,9346 : 2,4628 
b=oPpo; a = op“ 
0 = coop; P = oP/2 
g = (sp oj f = Po 
r =P; h=>?"?(P"/43 1 = "Pos 1 = ap 
‚dep: 8 008 Dex 
Genomgangar parallela med b ytterst tydliga, sa att mineralet i 
denna riktning låter spjelka sig i glimmerlika spröda skifvor, 
parallela med op mindre tydliga. 
 Berg- und Hüttenmännische Zeitung 1854, p. 240. 
?) Compte rend. LVI, p. 846. 
