AX 
NORDENSKIÖLD, SPRIDDA BIDRAG TILL SKANDINAV. MINERALOGI. 563 
med p:p' = 1309 16, p :p,= 115° 37’. BROOKE !) deremot anger 
tvenne sexsidiga pyramider med p:p = 63° 0' och 101° 34 och 
slutligen förmodade N. NORDENSKIÖLD ?), med anledning af en 
egendomlig tvärstrimning pa den basiska genongangsytan, att 
mineralet tillhörde det rombiska, ej det hexagonala systemet. 
Svårigheten att förena dessa olika uppgifter med hvarandra för- 
anledde mig till en förnyad undersökning af detta sällsynta och 
märkeligt sammansatta minerals kristaller. 
Under de sednare ären har pyrosmaliten åter i något större 
mängd förekommit vid Bjelkesgrufvan i Nordmarken, oftast i 
större föga genomskinliga lefverbruna kristaller eller kristalliniska 
massor, men någongång äfven kristalliserad i små, genomskinliga 
svagt brunröda sexsidiga prismor. Dessa hafva af mig blifvit 
noggrannt mätta med särskildt afseende på den redan förut ge- 
nom optisk undersökning ?) vederlagda åsigten, att mineralet 
skulle vara rombiskt. Härvid har det visat sig att vinklarna 
visserligen, i likhet med hvad som fallet är med de flesta mine- 
ralier, äro underkastade ganska betydliga variationer, men dessa 
äro dock alldeles tillfälliga och berättiga derföre ej till antagandet 
att detta mineral skulle kristallisera i något af de mindre regel- 
messiga kristallsystemerna. Kristallerna bilda alltid sexsidiga af 
basiska ändytor afstympade prismor, hvilka tillhöra det hexa- 
gonala systemet: 
23 & = 312305308: 
Kanten emellan basiska planet och prismen r är stundom 
afstympad af en pyramidyta (p). Dessutom har BROOKE äfven 
iakttagit en yta 2p(m), hvilken jag ej kunnat bemärka på de af 
mig undersökta kristallerna. Följande vinklar hafva blifvit mätta 
med MITSCHERLICHS reflexionsgoniometer på olika kanter emellan 
dessa ytor. 
!) Brooke: Philosophical Magazine 1837. XI, s. 261. 
”) Bulletin de la Classe physico mathematique de Y’Academie Imperial de St. 
Beversboune nu SIV Sö BA 
?) Enligt F. v. KoBELnLs iakttagelser. Kokscharow: Materialien zur Minera- 
logie Russlands IT, s. 352. 
