IGELSTRÖM, BIDR. TILL KÄNNED. OM ÖREBRO LÄNS MINERALIER. 807 
Jerngrufvor. Svartviks grufvor. Den godartade jernmalm 
(magnetit) som här förekommer ligger pa ett stort kalkstens- 
lager och denna kalksten är manganhaltig hvarföre jernmalmen, 
som brytes, äfven blifver manganhaltig, och användes som en 
utmärkt beskickningsmalm tili ortens andra qvarziga malmer. 
Kalklagret utsträcker sig flera 100:de famınar i längd och malmen 
likaså, mer och mindre koncentrerad (till högst 54 proc. jern- 
halt) pa olika punkter af lagret. Några mineralier vid Svartvik 
kunde jag ej finna annat än stora rhombdodecaedriska granat- 
krystaller och klorit i stora blad. Vid Svartvik uppfordras ar- 
ligen omkring 157,000 centner malm. 
Ställbergs grufva, belägen 5 mil söder om Silks hytta, är 
en mindre grufva. Malmen magnetit. Lagrets mägtighet om- 
kring 6 fot; strykning N.V.—S.0. Klorit och amphibol gang- 
arter. 
Nygrufvorne belägne +, mil öster om föregående. Gang- 
arter asbest, talk, amphibol och späcksten. 
Palosgrufvan. Malmen är magnetit. Vid den finnes ljus- 
grön pyroxen, granat, epidot, qvarz, 0. 8. V. 
Ställbergs grufvor, belägna vid Ställbergs gård, äro trenne 
mindre grufvor. Malmen magnetit. Vid dem finnes schéeltt, 
fluorit (flusspat), granat. strälsten och qvarz. 
Brattforsgrufvorne — flera mindre grufvor. Malmen mag- 
netit, till en del oartad af pyrit. Dessutom finnes ljusgrön 
pyroxén. 
Smedbergs grufva är en äldre, större, numera ödelagd grufva. 
Malmen är tät blodsten, af mycket godartad beskaffenhet, i an- 
seende till dess manganhalt. I grannskapet af Smedberg finnes 
en mindre grufva, som innehåller arsenopyrit (arsenikkis) i rhom- 
biska prismer och galenit (blyglans). 
Svartkärns grufvor, 3:ne mindre, knappt mera än skärp- 
ningar, hysa blandning med qvarz och granat. 
Qvarnbäckås-, Sör- och Brantgrufvorna, innehålla magnetit 
blandad med qvarz och vid en af dem förekommer molybdenit 
(molybdenglans) i amphibol. 
