&58 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1870. 
Smalkärns grufvor äro flera små, inom en krets af omkring 
{ mil. Malmen magnetit, bildande blott smala lager af 2—4 
fot mägtighet i hälleflinta. Den är dock af rik och god be- 
skaffenhet förande ljusgrön malakolit såsom gångart. Omkring 
1000 centner malm uppfordras årligen ur dessa grufvor. 
Elfhöjdgrufvor äro flera gamla men mindre grufvor. Mal- 
men magnetit. I en finnes grammatit i stor mängd, vackert 
utbildad. 
Salbobergs grufva, belägen nära landsvägen emellan Hjulsjö 
och Nya Kopparbergs kyrka, är en äldre, större grufva. Malmen 
magnetit. Här finnes 
Amphibol i långa rhombiska prisıner, sittande i en mörk fin- 
rjällig klorit. 
Magnetitkrystaller, äfven i mörk klorit, såsom octaedrar. 
Koppar- och silfvergrufvor. Den gamla koppargrufvan, som 
under loppet af flera århundraden brutits på kopparkis, ligger i 
närheten af kyrkan. Omgifvande bergarten är hälleflintartad 
gneiss, med N.—S. strykning och östligt fallande. Omkring 
27,000 centner malm uppfordras nu för tiden årligen ur gamla 
grufvan, hvaraf tillverkas omkring 620 centner koppar. Pa 
gräfvans varp finnas följande mineralier: 
Pyrit, pyrrhotit, sphalerit, silfverhvit glimmer, strälsten, 
svart hornblende, hvit och violett, dels derb och dels kubisk 
Jluorit, granat, malakolit, cordierit i stora krystaller, äfven derb. 
Kafveltorps koppar- och silfvergrufvor, belägna ej långt 
från gamla grufvan, har på de sista 20 åren kommit i gång och 
lemnar nu årligen omkring 130,000 centner malm, deraf 4000 
centner koppar erhålles, samt 162 centner bly, 8 & silfver, 50 
ort guld. Vid Kafveltorpsgrufvorna förekomma en mängd mine- 
ralier, såsom: 
Chondrodit i krystaller så stora som ett plommon, brunröd- 
aktiga, mer och mindre genomskinliga. 
Malakolit i genomskinliga krystaller. 
Grammatit, pyrit, sphalerit, galenit, skapolit, blåaktig, i långa 
strålar och massor. 
