860 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1870. 
Yxsjö koppargrufvor, af gammalt kända och bearbetade, 
hafva på sednare åren utgjort föremål för arbete, men ligga nu 
åter öde. På deras varp förekomma följande mineralier: 
Scheelit i derba massor af flera skalpunds vigt. Färgen hvit. 
Fluorit, en stor myckenhet. Hvit och gulaktig. 
Malakolit i stora 4-sidigt prismatiska krystaller af mörk- 
grön färg. Dessa krystaller hafva vanligtvis kärnor af antingen 
kalkspat eller qvarz. 
Gedigen koppar. Granat och wolfram? chalkopyrrhit, pyrtt, 
och pyrrhotit. 
HISINGER uppgifver Christiersberg, Carlsgrufvorna och Kalk- 
bergsås sasom ställen bearbetade pa galenit och chalkopyrit, men 
de äro af mig icke besökta; likasa har jag icke besökt jern- 
grufvorna vid Stora Kumla. Linbergsmossen, Born, Spisselkärn, 
Hättfall, m. fl. inom Nya Kopparberg. 
Hällefors socken. 
Hällefors silfvergrufvor. Inom denna socken äro de gamla 
bekanta silfvergrufvorna med samma namn belägna, hvilka 
bearbetades redan under Carl IX:s tid, men nu alla ligga öde. 
Deras största djup uppgår till omkring 100 famnar. Malmen, 
silfverhaltig blyglans (galenit), ligger på ådror i svart hälleflint- 
artaa lerskiffer, som i denna trakt har stor utsträckning, bil- 
dande hela berg och kullar. Dessa ådror föra äfven, enligt Hi- 
SINGER, prismatisk arsenopyrit, stibnit (grauspiessglanzerz), brun 
kalk och brunspat. 
Sångs jerngrufvor. Från Hällefors silfvergrufvor till gården 
Sangen utsträcker sig den hälleflintartade lerskiffern och förer 
pa sistnämnda ställe en mängd spridda ränder af blodsten, efter 
hvilken malm man fordom: sprängt, utan att komma till något 
lönande praktiskt resultat. Lager af kalksten finnes tätt invid 
Sängsgardarne. 
Björnhöjds jerngrufva. Malmen är magnetit, bildande ett 
lager i den vanliga grofva gneissen. Grufvan nu under arbete, så 
att ur densamma årligen uppfordras omkring 10,000 centner 
