872 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1870. 
hälleflinta och blyglansen sitter i detta lager tillsammans med 
klorit, pynit, magnetit, sphalerit, 0. s. v. Såsom sällsynthet före- 
kommer gediget silfver i skallor och blad af högst ett 5-öres 
mynt storlek. 
I grannskapet af Guldsmedshytte grufva finnas flera mindre, 
numera öde grufvor, af dels blyglans, dels ock af magnetit. 
Vid Siggeboda, Märshyttan och Johannesberg (vid Fant- 
hyttan) förekommer biyglans tillsammans med sphalerit och 
chalkopyrit i här befintliga kalkstenslager. 
Lovisa silfvergrufva, belägen vid landsvägen emellan Guld- 
smedshyttan och Hakansbo, närmare sistnämnde, mindre. Ett 
lager i hälleflinta af galenit, pyrit och sphalerit i blandning; 
derjemte hornblende och klorit. 
Söder om Lovisagrufvan finnas flera anledningar till koppar. 
Mäsjöhult & Kittel koppargrufvor äro något större gamla 
grufvor, som länge legat öde. Malmen chalkopyrit sitter insprängd 
i bladiga malakolitmassor, som fylla gangen, jemte pyrrhotit. 
Hela bildningen, af 12—18 fots bredd samt af en flera ganger 
sa stor längd, är inbäddad i kalkstensmassor. I grannskapet 
finnas flera anledningar till chalkopyrit. 
Ingelshyttan. Enligt uppgift skall här finnas kopparmalm. 
Kalkstensbrott finnas vid Larsbo, Hafsta, Nyhyttan och vid 
landsvägen emellan Mäsjöhult och Guldsmedshyttan samt på ett 
ställe vester om Fanthyttan. 
Beryll förekommer vid Reboda gard pa 2:ne ställen, i der 
befintlig pegmatitgranit. Jag har sprängt efter detta minnral 
och funnit en stor mängd krystaller deraf. Krystallerna äro 
ända till 7 a 8 tum långa samt af ända till 4 tum i diameter. 
De hafva den vanliga 6-sidiga formen, äro svagt gröna, men 
blott genomskinliga i tunn kant. Märkvärdigt är att de stundom 
äro så starkt förvittrade att mindre krystaller äro helt och 
hållet svarta. Sma svarta korn sitta sparsamt bland dem, och 
dessa korn skola enligt A. E. NORDENSKIÖLD vara columbit. 
